ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11427 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:427 av () till statsrådet om söktrycket till I debatten om nedläggningen av menade skolministern att söktrycket till skolan var lågt. Därför behövdes den inte, enligt henne. Hon gick t.o.m. så långt att hon @ bl.a. i en artikel i @ bortdefinierade ett tiotal av skolans elever. Skolministern hävdade upprepade gånger att hade 21 elever, trots att bevisligen 31 var inskrivna vid skolan. bidrog debatten till att göra skolan känd och till att alltfler elever söker sig till . Det ökade söktrycket, om något, visar att skolan behövs i sin nuvarande form och borde i sig vara ett argument för att ompröva stängningsbeslutet. Eleverna kan väl knappast ha fel när de önskar fullgöra sin skoltid på ? Avser skolministern ompröva beslutet att avveckla specialskolan när söktrycket nu efter debatten om FUNKIS ökat starkt?
fr · GO11428 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:428 av () till justitieminister om ungdomskriminalitet En spärrvakt har blivit brutalt misshandlad av några skinnskallar. En skinnskalle har blivit mördad av ett gäng ungdomar. Två händelser under en enda vecka. I den första tragedin är i vart fall en av de misstänkta väl känd av polisen. Den unge mannen har under loppet av dömts till vård inom . I samtliga fall har han dömts för bl.a. våldshandlingar. Om någon vård har givits har den inte givit resultat, och spärrvakten och hans närstående har fått betala priset. Statsminister har uttalat sig om det första fallet: "Handlingar av det här slaget ska fördömas. Och jag förutsätter att myndigheterna som hanterar detta gör det med kraft." Ett av problemen är emellertid vår lagstiftning. Vård enligt borde utmönstras ur straffrätten. Då först kan man leva upp till statsministerns förväntningar. Min fråga till justitieministern är: Vilka initiativ avser justitieministern vidta för att ge domstolar och andra myndigheter möjligheten att med kraft hantera grov ungdomskriminalitet?
fr · GO11429 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:429 av () till justitieminister om situationen vid polisen i Som riksdagsledamot har jag mottagit en kopia på ett brev ställt till rikspolischef . Brevet har rubriken: "Nödrop: polispersonalen i behöver hjälp" Det berättas att antalet poliser i området minskat kraftigt . Det berättas också att "personalsituationen är ohållbar och att möjligheten till en acceptabel arbetsmiljö är borta ". Det är alltså allvarsord i det brev som nu skickat. Jag anser att man måste ta brevet på största allvar. Sjukskrivningarna är också många och polisföreningen skriver i brevet till rikspolischefen om oron över stigande brottslighet. finns på femte plats i landet då det gäller listan över antalet brott per 100000 invånare. redovisas i samma skrivelse. Nödropet avslutas med orden: "Får vi inte omedelbar hjälp i den rådande situationen riskerar vi att fler medarbetare drabbas av sjukdom." Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga med anledning av redovisade problem vid polisen i ?
fr · GO11430 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:430 av () till näringsminister om nya avgiftstariff inlämnade jag en motion om hur taxehöjningar skulle drabba de mindre, regionala flygbolagen. Svaret på motionen var att trafikutskottet/litade på att regeringen skulle "följa effekterna av avgiftssättning". Stark oro finns att de mindre, regionala flygbolagen blir "förlorare" och de stora utrikesbolagen blir vinnarna. Avgifterna, som drabbar flygbolagen, drabbar i slutändan passagerarna och alla vet kostnaderna för att flyga inrikes. Från de mindre bolagen talas om höjningar på upp till 12,av avgifter. De mindre flygplatserna har det jobbigt. I har vi just fått besked att vi tappar vår enda utrikeslinje, linjen Borlänge@Köpenhamn. Om "hela landet skall leva" behövs också goda kommunikationer. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för en rättvisare taxesättning från sida?
fr · GO11431 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:431 av () till socialminister om kronofogdemyndighetens undersökningsregister Alltfler personer med svåra psykiska problem registreras som gäldenärer i kronofogdemyndighetens utsökningsregister. Det handlar bl.a. om människor som inte ska sköta sin ekonomi, trots att de ofta inte saknar ekonomiska tillgångar. Dessa människor är i hög grad beroende av samhällets hjälp för att klara av att betala sina räkningar . I de fall de inte får erforderligt stöd riskerar de att hamna hos kronofogden, vilket förvärrar situationen ytterligare. Bl.a. har Föreningen i slagit larm om att antalet kronofogdeärenden som rör psykiskt sjuka, ökat markant. I takt med att ärendena blivit mer komplicerade har detta lett till svårigheter att rekrytera s.k. goda män och förvaltare. Överförmyndare tvingas ofta konstatera att uppgiften blir dem övermäktig, då de saknar utbildning för att hantera personer med svåra psykiska problem. Jag anser därför att det finns anledning att diskutera om systemet med goda män och förvaltare är olämpligt i de här fallen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka insatser ämnar statsrådet vidta för att förbättra situationen för de psykiskt sjuka som behöver hjälp med att hantera sin ekonomi? Vilka insatser ämnar statsrådet vidta för att bättre stödja förvaltare och goda män i deras arbete med svårt psykiskt sjuka personer?
fr · GO11432 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:432 av () till utrikesminister om frigivande av politiska fångar i greps ledaren för oberoende fackföreningsrörelse (CUTC) av säkerhetspolisen. Han sitter fängslad. Säkerligen fängslades han som en del i regimens kampanj mot oberoende fackföreningar, eftersom han vid gripandet var aktivt engagerad i arbetet för som skulle hållas . De mänskliga rättigheterna kränks åter av förtryckarregim. En facklig ledare hålls inspärrad för arbete som skulle glädja vilken demokratiskt sinnad människa som helst. Jag vill därför fråga regeringen och utrikesminister om vilka initiativ regeringen är beredd att ta för att få frigiven.
fr · GO11433 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:433 av () till utbildningsminister om hinder för pensionärer att doktorera Den s.k. Thamreformen, som hade till syfte att förbättra förutsättningarna för doktorander genom bl.a. klargörande av kraven på finansiering, har av många uppfattats som hindrande för vissa grupper att doktorera. Framför allt har det förekommit en oro för att pensionärer och "deltidsdoktorander", som arbetar på sin avhandling vid sidan om ett ordinarie arbete, ska stängas ute. Oron borde vara omotiverad eftersom pensionärer mycket väl torde uppfylla kraven på finansiering. Icke desto mindre uppfattas reformen bland äldre som att denna grupp stängs ute. Att bedriva högre studier är något som är viktigt för många, inte bara för ungdomar. Äldre ser ofta det som en möjlighet att när man pensionerats kunna fördjupa sig i akademisk kunskap som man inte hade tid och möjlighet att göra. Här ingår också möjligheter att doktorera. Utöver värdet av det personliga erhållandet av kunskap leder all forskning till väsentlig kunskap med värde för samhället i stort. Den kunskap som äldre kan bidra med är viktig för den akademiska forskningen. Att högskolevärlden inte använder sig av den vilja till kunskap och delaktighet i forskningen som många äldre har är slöseri med samhällets resurser. Min fråga till utbildningsminister är därför: Vad avser ministern göra för att underlätta för äldre med pension att doktorera?
fr · GO11434 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:434 av () till kulturminister om schablonersättning till dagstidningars tal- eller radiotidningar fastställdes schablonersättningar för utgivning av tal- eller radiotidningar att gälla t o m . Denna ersättning innehåller ingen uppräkning av lönerna . Många av de mindre tidningarna har svårt att få ekonomin att gå ihop och utan utrymme för löneökningar kommer det att bli ännu svårare att få resurser över till marknadsföring av radiotidningar. Jag vill fråga kulturministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att underlätta utgivning av mindre tidningars tal- eller radiotidningar.
fr · GO11435 · 2000-12-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:435 av () till statsrådet om myndigheters skyldighet att besvara brev från medborgare När en myndighet skriver till en medborgare finns ofta angivet inom vilken tid svar ska skickas in. kräver t.ex. ofta svar , vilket inte är rimligt då endast en veckas bortavaro från hemmet därmed kan medföra att man drabbas av straffavgifter. Förvaltningslagen reglerar bara myndigheters ansvar att besvara brev från medborgare "inom rimlig tid". Det kan inte ur ett medborgareperspektiv anses rimligt. Däremot vore det rimligt att medborgare ska få svar från statlig myndighet . Ett svar kan då i vissa fall innehålla besked om att svar i sakfrågan dröjer ytterligare tid samt orsak till detta. Avser demokratiministern att se över förvaltningslagen med syfte att sätta tydlig tidsgräns för myndigheters svar till medborgare?
fr · GO11436 · 2000-12-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:436 av () till socialminister om permissionsförfarandet vid tvångsvård och rättspsykiatrisk vård trädde en ny lag i kraft, som reglerar permissionsförfarandet vid rättspsykiatrisk vård. var permissioner inte tidsbestämda, numera ges permission i normalfallet upp till . Lagändringen är ett av flera incitament till en snabbare rehabilitering till samhället. Genom samordnade insatser från socialtjänst och psykiatri ska en definitiv utskrivning av permitterade patienter kunna komma i fråga på ett tidigare stadium. Lagändringen innebär att permission för inte är aktuellt förrän det är sannolikt att patienten kommer att kunna skrivas ut efter permissionsperioden. Även om permissionslängden tidsbestäms till maximalt , finns dock fortfarande möjligheten att undantagsvis förnya vård och permission. Sedan lagen trätt i kraft finns signaler på att lagändringens konsekvenser för vården är otydliga för läkare. Detta gäller främst de patienter som fått vård enligt den äldre lagen men som förskrivits tidsbegränsad permission , vilket den äldre vården inte förberett patienterna på. Läkare har där ansett sig förhindrade av lagen att förskriva förnyad permission, men har heller inte kunnat skriva ut patienten. Följden blir en ny onödig vårdperiod som blockerar vårdresurserna för verkligt vårdbehövande. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att intentionerna bakom förändringen av bestämmelserna runt permissionsförfarandet vid tvångsvård och rättspsykiatrisk vård förverkligas?
fr · GO11437 · 2000-12-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:437 av () till socialminister om bilstödet till handikappade Ett s.k. förbättrat bilstöd till handikappade infördes . Reglerna innefattar dock begränsningar för personer . Jag har personligen försökt att hjälpa en handikappad person med att få bilstöd, men har avslagit hans ansökan då personen är . Kan det vara rimligt att ha en sådan åldersgräns? Jag har också låtit länsrätten pröva frågan, men domen där är ingen ljusning för den handikappade. Jag har också försökt med motioner och med frågor tidigare till socialministern, men ingen förändring kommer. I årets "slakt" av motioner har min motion om en förändring avslagits av majoriteten och ingen ljusning finns. Vilka åtgärder avser socialministern att vidtaga för att förändra åldersgränsen i reglerna för handikappades bilstöd?
fr · GO11438 · 2000-12-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:438 av () till försvarsminister om skrotning av terrängfordon Reaktionerna från många av landets skattebetalare är stor då det gäller försvarets agerande för att göra sig av med försvarsmateriel som inte längre behövs i det alltmer krympande försvaret. Bl.a. gäller det beslutet att "förstöra" 2930 terrängfordon. Många menar att detta är att "slösa och förstöra skattepengar". Många har kommit med olika förslag och önskemål om hur bl.a. terrängfordonen kan användas. Fullt medveten om de miljöaspekter som lagts så finns en oro över försvarets agerande på detta område. Avser statsrådet att agera för att stoppa fragmenteringen av 2930 terrängfordon?
fr · GO11439 · 2000-12-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:439 av () till statsminister om landshövding med sidouppdrag Den utnämnde landshövdingen i , från installeras på sitt ämbete . har ett stort antal uppdrag inom näringslivet i den region han blir satt att förvalta på statens uppdrag. Ett antal av dessa avser han att avsäga sig, men det stora uppdraget som styrelseledamot i koncernen , som består av ett tjugotal företag varav ett antal i regionen, kommer han att behålla enligt egen uppgift. Med hänsyn till uppdragets storlek i bolagsstyrelsen, med ett arvode om , och uppdraget som lanshövding, synes risken vara uppenbar att jävssituationer kan uppstå när bidragsansökningar hos ska beredas och beslutas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsministern: Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att undvika att jävssituationer uppstår mellan dels rollen som landshövding och dels representant för näringslivet i regionen såsom beskrivits ovan?
fr · GO11440 · 2000-12-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:440 av Per () till utrikesminister om , dagen för utdelning av , hölls ett seminarium om , tidigare pristagare, i . Seminariet arrangerades av (i ) och . Deltagarna enades om en vädjan till regeringen om att göra mer för Vanunus frigivning. Vädjan har översänts till utrikesministern. Vanunu, som suttit (av de 18 han dömts till) i isoleringscell i för att han "avslöjade" vad de flesta redan visste, nämligen att hade ett väl utvecklat kärnvapenprogram, har fått lida mer än nog för att ha sagt sanningen. Amnesty betecknar hans straff som grymt, omänskligt och förnedrande. Trots ett massivt internationellt stöd har alla försök att få domen hävd eller lindrad misslyckats. Jag har i ställt frågor, interpellerat, motionerat och debatterat Vanunus situation och krävt en mer aktiv insats av regeringen. Vanunu utsätts fortlöpande för trakasserier i fängelset och hans hälsa har länge varit vacklande. Det handlar om respekten för och försvaret av de mänskliga rättigheterna, men särskilt om allas våra medmänskliga skyldigheter. Jag vill med anledning av det anförda fråga utrikesministern: Vad har regeringen gjort i frågan och vad avser ministern göra för att påskynda ett frigivningsbeslut och till dess lindra situationen för Vanunu?
fr · GO11441 · 2000-12-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:441 av () till statsrådet om säkra ursprungsländer Frågan om hanteringen av asylansökningar från s.k. säkra ursprungsländer har ställts på sin spets genom den amerikanske medborgaren ansökan om asyl i . har som skäl för sin ansökan anfört att han blivit utsatt för så pass allvarliga trakasserier av amerikansk polis att han sett sig tvingad att lämna sitt hemland . säger sig inte ha fått det stöd och nödvändiga skydd för sitt liv och hälsa av den amerikanska staten som trakasserierna borde givit upphov till. Såväl (tidigare ) som har avslagit ansökan med motiveringen att är en internationellt erkänd demokrati och rättsstat. Det senare finns det ingen som helst anledning att tvivla om. Problemet är dock att varken eller har gjort en fullständig individuell prövning av ansökan på hans egna meriter, utan de båda myndigheterna har enbart hänvisat till ovan nämnda motivering. Detta förfarande torde inte stämma överens med innebörden av . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser regeringen göra för att, i enlighet med anda, se till att även personer från s.k. säkra ursprungsländer ska kunna få sin asylrätt prövad i ?
fr · GO11442 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:442 av () till justitieminister om rättsskydd för äganderätt har det svagaste äganderättsskyddet i . , och hör tillsammans med exempelvis och till de länder som i sin grundlag fastställt att full ersättning ska utgå vid expropriation och andra intrång i den privata äganderätten. Den svenska grundlagen är inte lika tydlig på denna punkt. Medborgare som upplever sin äganderätt kränkt av svenska rättsinstanser kan överklaga till i , vilket ofta skett . Det är dock mycket sällsynt att domstolen avkunnar domar som ställer medlemsstaternas regeringar vid skampålen. Äganderättsskyddet är en nationell angelägenhet som ska beaktas i den inhemska lagstiftningen. Respekten för äganderätten är en framtidsfråga för tillväxt, välfärd och säkerhet. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att stärka rättsskyddet för äganderätten i ?
fr · GO11443 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:443 av tredje vice talman () till jordbruksminister om JämO:s arbete med diskrimineringsfrågor Löneinkomsterna fördelar sig olika mellan könen och skillnaderna ökar ju längre man arbetar. Lönesättningen avspeglar värderingar och det är en anständighetsfråga att undanröja osakligt motiverade löneskillnader. Arbetet med att motverka osakliga löneskillnader är en viktig del av JämO:s verksamhet. Det är därför bekymmersamt att området för diskriminering och arbetsvärdering inom JämO minskat sin andel, medan informationsområdet ökat, enligt ombudsmannens egen årsredovisning. Information är nödvändigt, men en ökning på bekostnad av det konkreta arbetet med diskrimineringsfrågorna kan inte vara effektivt. Det konkreta arbetet måste prioriteras kraftfullt. Jag vill därför fråga jämställdhetsministern om regeringen i regleringsbrev till är beredd att prioritera det konkreta arbetet med diskrimineringsfrågorna?
fr · GO11444 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:444 av tredje vice talman () till jordbruksminister om föräldrapolicy som kriterium för jämställdhetsmärkning JämO har föreslagit att kriterierna för jämställdhetsmärkning borde innefatta hur personalpolicyn utformas. Det är ett intressant förslag. En bra föräldrapolicy borde vara ett av kraven för att ett företag ska kallas jämställt. LO och TCO har genomfört projekt som stöder ett sådant synsätt. Det är bra att regeringen har tillsatt en utredning om jämställdhetsmärkning, men direktiven säger inget om beaktande av en föräldrapolicy. Jag vill därför fråga jämställdhetsministern om regeringen är beredd att ge utredningen tilläggsdirektiv när det gäller att också beakta föräldrapolicy som ett kriterium för jämställdhetsmärkning?
fr · GO11445 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:445 av () till miljöminister om dumpade miljögifter i haven Det är ett faktum att miljöförorenande avfall under tidernas lopp hamnat i havens djup. Detta har skett oavsiktligt i en del fall, men oftast har avfallet dumpats medvetet. Under det senaste århundradet har dumpning av sådant som vi vet är miljöfarligt förekommit i stora mängder, inte minst i haven i vårt lands närhet. I de flesta fall har behållare av något slag använts, men giftsubstanserna kommer likväl att spridas i vattnet. Med andra ord finns "tickande miljöbomber" deponerade i haven. Detta riskerar att leda till en växande marin miljökatastrof i Nord- och om inte kraftfulla åtgärder vidtas. Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta, nationellt och internationellt, för att förebygga att miljökatastrofer inträffar i Nord- och ?
fr · GO11446 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:446 av () till miljöminister om miljöledningssystem i kommuner De flesta är överens om att det är av största vikt att komma till rätta med miljöproblemen både i och globalt. Det är angeläget att vi angriper problemen på alla de effektiva sätt som står till buds. Ett sådant är införande av miljöledningssystem i näringsliv och offentlig förvaltning. Enligt regeringens skrivelse, 2000/01:38 Hållbara , pågår redan ett sådant arbete. I många kommuner bedrivs ett fruktbart Agenda 21-arbete. Min uppfattning är emellertid att införande av miljöledningssystem av typ ISO 14 001 eller EMAS i de kommunala verksamheterna inte kommit så långt. Detta beror antagligen på att kommuner av ekonomiska skäl anser det nödvändigt att prioritera andra områden. Likväl är det viktigt med miljöledningssystem även i kommunala verksamheter. Min fråga till miljöministern är därför följande: Avser miljöministern stimulera kommunsektorn att öka aktiviteten vad gäller införande av miljöledningssystem, t.ex. inom ramen för lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet?
fr · GO11447 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:447 av tredje vice talman () till näringsminister om barnvänligare arbetsliv En förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjlighet att utvecklas i sin yrkesroll och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen är ett barnvänligt arbetsliv. Det handlar om en arbetsmiljö där det ses som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårda och fostra barn. Det gäller både män och kvinnor. Att det föds så få barn i , endast 1,5 barn per kvinna, tyder bl.a. på att arbetslivet inte är så föräldra- och barnvänligt som det borde vara. Politiker, arbetsgivare och fackföreningsrörelse måste tillsammans arbeta fram former för ett mer barnvänligt arbetsliv. Jag vill därför fråga näringsministern om regeringen är beredd att ta initiativ till att ett sådant arbete inleds tillsammans med arbetsmarknadens parter?
fr · GO11448 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:448 av () till försvarsminister om kärnsäkerhetsberedskap Vilken vikt lägger samhället vid befolkningens säkerhet inom kärnkraftsverkens beredskapszoner? Frågan är berättigad då det framkommit att informationsbroschyrer om hur man ska bete sig varit så gamla som (Limabacka Förskola ) samt jodtabletter där förbrukningsdatumet gått ut och att de speciella radioapparaterna med RDS-varnare inte finns på plats. Enligt en artikel i uppger kommuns beredskapssamordnare att ett skäl till problemet är att flera myndigheter är inblandade, ett annat skäl är kostnaderna. Dessa skäl kan inte vara acceptabla för att ej hålla beredskapen aktuell i våra kärnkrafts kommuner. Vad avser ministern göra för att förbättra informationen och säkerställa beredskapen i kärnkraftskommunerna?
fr · GO11449 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:449 av () till finansminister om lönediskriminering i statlig sektor SCB publicerade lönestatistik . Den visar att den genomsnittlige mannen tjänar av kvinnors löner. I och för sig kan det finnas naturliga förklaringar till denna stora skillnad. Män arbetar mer sällan deltid än kvinnor, män är oftare chefer än kvinnor vilket kan vara två anledningar till varför män tjänar så pass mycket mer än kvinnor. har SCB tagit fram s.k. standardvägd statistik där bl.a. skillnader i arbetstid och utbildning rensats bort. Därigenom kan man få fram statistik på hur pass mycket mer män tjänar på grund av sitt kön. Statistiken visar att löneskillnaden på grund av kön är som störst inom den privata sektorn och som lägst i kommunerna. Tyvärr visar SCB:s statistik också att den statliga sektorn inte ligger så långt ifrån den privata sektorn och att löneskillnaderna på grund av kön ökar inom staten. 1996 tjänade kvinnor i statlig förvaltning av männens löner och 1998 var kvinnornas andel . SCB kan inte finna någon annan förklaring än att kvinnokön ger lägre lön @ eller att manskön ger högre lön. Med tanke på att löneskillnaderna inom staten ökar, kan jag inte se någon annan väg än att staten som arbetsgivare måste göra en handlingsplan för hur man ska komma till rätta med att staten fortfarande bryter mot det mest fundamentala av alla jämställdhetskrav @ nämligen att betala lika lön för lika och likvärdigt arbete. Min fråga till finansminister är: Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att löneskillnaderna på grund av kön inom statlig förvaltning ska minska för att helt försvinna?