ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12353 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:353 om kriget i har frågat mig om vilka initiativ jag avser vidta i samband med ordförandeskap i EU, för att få upp situationen i , DRK, på EU:s dagordning. Det måste först sägas att den tragiska konflikten i DRK står på EU:s dagordning. Det svenska ordförandeskapet har dock ambitionen att arbeta för att EU ska agera mer samlat och långsiktigt i . Särskild vikt bör då läggas vid konflikterna i Stora sjö-regionen. EU:s möjligheter att bidra till en lösning kommer bl.a. att diskuteras under ett utrikesministermöte i vår. Det är viktigt att sökandet efter en fredlig lösning på konflikten i DRK bedrivs under afrikansk ledning. EU bör fortsätta att stödja dessa initiativ, men också bidra till att stärka afrikansk kapacitet att förebygga och lösa väpnade konflikter i ett längre perspektiv. kommer under sitt ordförandeskap att lägga fram konkreta förslag för detta. EU bör också fortsätta att utveckla sitt samarbete med FN som kommer att behöva spela en framträdande roll för att en fredlig lösning av konflikten ska kunna nås. Det är hoppingivande att generalsekreteraren i sin senaste rapport om konflikten tycker sig se vissa förbättringar när det gäller parternas vilja att respektera eldupphöravtalet och samarbeta med FN. har också tagit initiativ till ett närmare samarbete mellan EU och FN vad gäller krishantering. Det internationella samfundet bör vidare sträva efter att ytterligare samordna sin politik för DRK och regionen. EU vill ha en närmare dialog med och kommer att initiera en sådan dialog med den nya amerikanska administrationen. som det internationella samfundet ska ta sitt ansvar är det i hög grad de inblandade parternas egna vilja och beredskap till kompromisser som blir avgörande för att nå bestående fred och säkerhet i regionen.
frs · GO12354 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:354 om religionsfrihet i Skånberg har frågat mig om jag vill påtala vikten av att medger religionsfrihet till sina medborgare, även för dem som övergår från islam till kristendom. Enligt den turkiska konstitutionen råder religionsfrihet i och det är självklart så att alla, oavsett religiös tillhörighet, fritt ska kunna utöva sin religion och inte utsättas för diskriminerande behandling. Ett av de politiska Köpenhamnskriterierna berör just respekt för och skydd av minoriteter. Detta innefattar även religiösa minoriteter. måste som kandidatland arbeta för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, vilket även innebär att man i praktiken respekterar de mänskliga rättigheterna och bl.a. förhindrar diskriminering. Jag har bett ambassaden i att undersöka omständigheterna kring behandlingen av Ozgur Yalcin. Jag förutsätter att den turkiska regeringen fullt ut kommer att respektera den process som eventuellt leder fram till en dom från .
frs · GO12355 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:355 om körkortsproven Skånberg har frågat mig om jag är beredd att, i syfte att förbättra servicen till dem som ska ta körkort, pröva en konkurrensutsättning av körkortsprovverksamheten. Bakgrunden till frågan är de långa väntetiderna till körkortsproven och de höga kostnaderna jämfört med länder som har konkurrensutsatt provverksamhet. har vidtagit en rad åtgärder för att komma till rätta med köproblemen. Rekryteringen av nya inspektörer har ökats så att 20 nya inspektörer kommer att vara i produktion och ytterligare 24 . Man räknar därför med att uppfylla de krav som revisorer ställt beträffande väntetider för körkortsprov @ 1@3 veckor. I avvaktan på att nya inspektörer utbildas och kan börja arbeta omfördelas de befintliga inspektörerna över landet för att bättre möta efterfrågan. I den mån det visar sig möjligt kommer även inspektörer från Försvarsmakten att lånas av . Övertid kommer även att tillämpas men det måste ske med hänsyn till den redan hårt ansträngda personalen. Flera länder har valt att bolagisera förarprovverksamheten. Någon regelrätt konkurrensutsättning är det i många fall dock inte fråga om eftersom det är vanligt att provningsverksamheten utförs av ett bolag. I flertalet länder bidrar också bolagens storlek och anknytning till offentlig verksamhet att de kan jämföras med avgiftsfinansierade myndigheter. Motivet för att lägga förarprövningen under en myndighet är att det är bättre att säkerställa nationella rättssäkerhetsaspekter genom den enhetliga prövningen över hela landet. Det är ett krav som också ställs i EU:s körkortsdirektiv. har påtalat att nuvarande anslagsfinansiering av provningsverksamheten inte ger möjlighet till flexibel anpassning vid kraftig ökning av efterfrågan av provningstjänster. Efter kommer verksamheten att vara avgiftsfinansierad. Jag är därför inte beredd att ändra på förutsättningarna för provningsverksamheten men kommer att noggrant följa att de åtgärder som vidtagits för att minska kötiderna till körkortsprov ger avsedd effekt och förväntar mig en förbättring .
frs · GO12356 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:356 om synskadades möjligheter till arbete har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att på ett tydligt och fruktbart sätt förbättra synskadades och övriga funktionshindrades ställning på arbetsmarknaden. Till att börja med kan jag konstatera att arbetslösheten sjunker även för de personer med arbetshandikapp som finns anmälda på arbetsförmedlingarna. Enligt AMS statistik så är det färre arbetslösa av dem som är arbetshandikappade jämfört med . Den förändringen är större än för samtliga arbetslösa. Totalt sett betyder det att personer med funktionshinder också har fått del av den förbättrade arbetsmarknaden. finns dock ca 17 000 personer med arbetshandikapp anmälda på arbetsförmedlingarna och de måste naturligtvis bli färre. Personer med funktionshinder är också prioriterade till arbetsmarknadspolitiska program och får också en stor andel av de konjunkturpolitiska programmen. Dessutom finns de särskilda insatserna lönebidrag, , arbetshjälpmedel osv., som endast arbetshandikappade personer har tillgång till. Enligt AMS statistik finns 2 429 personer med synskada inskrivna hos arbetsförmedlingarna i landet. Av dessa är 309 personer öppet arbetslösa. Det är av samtliga personer som finns inskrivna vilket ska jämföras med som gäller för samtliga. har AMS i uppdrag att tillsammans med SCB genomföra en undersökning om funktionshindrades sysselsättningssituation. Undersökningen är ett tillägg till arbetskraftsundersökningen () och ger värdefull kunskap om hur situationen ser ut för olika handikappgrupper. Denna undersökning pågår och resultaten kommer att presenteras . AMS kommer också att få en ökad medelstilldelning på anslaget Särskilda insatser för arbetshandikappade. Detta för att det ska bli möjligt för arbetsförmedlingen att medverka ytterligare till att arbetshandikappade ska få arbete nu när efterfrågan är så stor på arbetskraft. Avslutningsvis vill jag säga att jag följer och kommer att följa utvecklingen för funktionshindrade och därmed också synskadade på arbetsmarknaden mycket noga. Om det kommer att behövas ytterligare insatser såsom omprioriteringar eller annat för att underlätta för dem att bli delaktiga av konjunkturuppgången är jag också beredd att överväga sådana åtgärder.
frs · GO12357 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:357 om återbetalning av försäljningsskatt på importerade motorfordon har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att de personer som väntar på återbetalning av försäljningsskatt ska få sina pengar . pekar på att Regeringsrätten anser att försäljningsskatt som påförts ägare till vissa fordon som förts in till från annat EU-land har tagits ut med för högt belopp. Den del av försäljningsskatten som överstiger vad som är tillåtet att påföra ska därför återbetalas och det är som administrerar denna återbetalning. Enligt har de återbetalningsberättigade väntat i snart utan att återbetalning har skett. Det svar som de fått av är att man inte har de administrativa system som krävs för återbetalningar. Det är givetvis angeläget att för högt påförd skatt återbetalas . Den nedsättning av påförd försäljningsskatt som följer av Regeringsrättens avgörande återbetalades, enligt , till de skattskyldiga , dvs. De återbetalningsberättigade har också erhållit ränta på det återbetalade skattebeloppet. Utifrån det svar som regeringen fått av är det således inte nödvändigt att vidta några åtgärder.
frs · GO12358 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:358 om bättre arbetsmiljö och sänkt sjukfrekvens har frågat jämställdhetsministern vilka åtgärder som avses vidtas för att kvinnor med anställning inom den offentliga sektorn ska erhålla bättre arbetsmiljö och sänkt sjukfrekvens. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Det är ett faktum att sjukfrekvensen inom den offentliga sektorn är hög och att den dessutom har ökat. Då främst hos kvinnor. Det är också inom vården, skolan och omsorgen, de mest kvinnodominerade områdena, som ohälsan hos de anställda ökat som mest. tillsattes det en arbetsgrupp med uppgift att kartlägga just ohälsan i arbetslivet, orsakerna till denna, samt att ta fram ett handlingsprogram med åtgärder på arbetsmiljöområdet. Arbetsgruppen har som särskild uppgift att fokusera just på de kvinnodominerade sektorerna vård, skola och omsorg. Arbetsgruppen presenterade en , Ett föränderligt arbetsliv @ på gott och ont. Slutrapport förväntas presenteras . Att nu uttala sig om konkreta åtgärder vore att föregripa arbetsgruppens arbete. Innan några åtgärder kan vidtas måste först orsakerna till problemet, den stigande ohälsan inom offentlig sektor, klarläggas. Jag vill dock understryka att regeringen ser mycket allvarligt på de stigande ohälsotalen i arbetslivet. Ett tecken på detta är att regeringen i årets budgetproposition föreslagit ett tillskott på 70 miljoner till för att förbättra tillsynen. I väntan på arbetsgruppens slutrapport anser jag det lämpligast att avvakta med åtgärder. Jag fortsätter emellertid att noggrant följa utvecklingen avseende ohälsa i arbetslivet.
frs · GO12359 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:359 om rättsintyg vid kvinnomisshandel har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att uppmärksamma hälso- och sjukvården på vikten av korrekt och snabbt utformade rättsintyg. Enligt förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område är en läkare eller tandläkare som är verksam inom den offentligt bedrivna hälso- och sjukvården skyldig att, i den omfattning övriga skyldigheter i yrkesutövningen inte hindrar det eller det annars inte finns särskilda skäl däremot, utföra undersökningar och ge utlåtande över dessa på begäran av bl.a. domstol, åklagarmyndighet eller polismyndighet. Den som i sin yrkesverksamhet utfärdar ett intyg om någons hälsotillstånd eller vård ska utforma detta med noggrannhet och omsorg. , som är tillsynsmyndighet över hälso- och sjukvården och dess personal, har meddelat föreskrifter för hälso- och sjukvårdspersonalen om avfattande av intyg m.m. (SOSFS 1981:25). Av föreskrifterna framgår bl.a. att uttalandena i ett intyg ska vara så fullständiga och otvetydiga som möjligt och att de bör göra det möjligt för mottagaren att själv bilda sig en uppfattning om förhållandena. I intyg som riktar sig till personer som inte kan förväntas vara insatta i medicinskt fackspråk ska svenska uttryckssätt användas så långt som möjligt. har dessutom, i samråd med , och samt efter hörande av , utfärdat allmänna råd om rättsintyg vid utredning av vålds- och sexualbrott (SOSFS 1997:5). De allmänna råden innehåller en beskrivning av rättsintygens funktion, vem som är skyldig att avge sådana samt frågor om sekretess m.m. Råden innehåller också en utförlig beskrivning av utformningen av ett rättsintyg. I syfte att förbättra kvaliteten i de rättsintyg som utfärdas har inkommit till med förslag till ny organisation för rättsintygsskrivande läkare. Förslaget bereds av och jag vill avvakta resultatet av detta innan jag överväger behovet av vidare åtgärder. Jag vill slutligen framhålla att ansvarar för tillsynen över hälso- och sjukvården och dess personal. Jag förutsätter att styrelsen i detta arbete tillser att god kvalitet upprätthålls även när det gäller läkarnas utfärdande av olika intyg och om det föreligger behov överväger insatser för att åstadkomma förbättringar.
frs · GO12360 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:360 om missbruk av alkohol och droger har frågat mig vad jag avser göra för att motverka och nedbringa missbruket av alkohol och droger i . Regeringen har överlämnat propositionen Nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20) till . Syftet med propositionen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsade alkoholskador. Huvudinriktningen för alkoholpolitiken ska enligt handlingsplanen vara att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Förstärkta åtgärder behövs när det gäller särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård- och behandlingsinsatser, opinionsbildning och information, begränsning av tillgängligheten och marknadsföringen av alkoholdrycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkoholforskning. Förstärkta åtgärder behövs också när det gäller att utveckla samarbetet på europeisk och internationell nivå. För genomförandet av handlingsplanen avsätts . avser regeringen med utgångspunkt från slutbetänkande överlämna en alkoholpolitisk proposition till , där bl.a. åtgärder för att förbättra tillsynen över folkölsförsäljningen och restaurangernas öppethållandetider kommer att behandlas. , som har regeringens uppdrag att göra en utvärdering av samhällets narkotikapolitiska insatser och lägga förslag till sådana effektiviseringar av narkotikapolitiken som kommissionen finner möjliga, presenterar sitt slutbetänkande . Regeringen avser att med kommissionens betänkande som underlag överlämna en proposition till med förslag till en nationell handlingsplan även på narkotikaområdet.
frs · GO12361 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:361 om värdighetsgaranti i vården har frågat mig om regeringen avser att föreslå att det införs en värdighetsgaranti för vården. En värdighetsgaranti skulle enligt bl.a. innebära att det ska finnas en läkare knuten till varje sjukhem och till varje hemsjukvårdspatient, som är specialiserad på åldrandets sjukdomar och problem och som regelbundet besöker patienterna. Dessutom ska det finnas eget rum för alla som önskar det. Målen för vård och omsorg regleras i socialtjänstlagen (1980:620), hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt med nationella mål som fastställts av . Dessa mål utgör utgångspunkt för arbetet med att utveckla och säkra kvaliteten i kommuner och landsting samt på enskilda arbetsplatser. Regeringen har tagit flera initiativ som på olika sätt syftar till att förbättra tryggheten och kvaliteten i vården. I Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) anges mål för äldrepolitiken. De nationella målen innebär bl.a. att äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Uppgiften att uppnå dessa mål faller inte bara på regering och riksdag utan även på kommuner, landsting och myndigheter m.fl. I Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) föreslås bl.a. åtgärder för att förbättra hälso- och sjukvårdsinsatserna för äldre. Detta ska ske genom ökad läkarmedverkan, förbättrad samverkan och i övrigt utvecklad kvalitet av de medicinska insatserna i den kommunala primärvården. Till handlingsplanen har knutits ett resurstillskott på till kommuner och landsting. I avtalet om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen för åren 2000@2004 enades regeringen, och bl.a. om att förbättra läkarmedverkan i den kommunala primärvården. Landstingen ska svara för att de som bor i särskilt boende eller har hemsjukvård vid behov av läkare får en medicinsk bedömning samt konsultation eller hembesök utan dröjsmål. har boendestandarden förbättrats inom det särskilda boendet. För att stödja en fortsatt förbättring av standarden infördes i samband med Nationell handlingsplan för äldrepolitiken ett stimulansbidrag för äldrebostäder om under åren 1998@1999. Bidrag har beviljats till drygt 170 ansökningar och knappt 5 700 lägenheter. Denna satsning kommer att bidra till bl.a. fler enkelrum i det särskilda boendet. Regeringen kommer att fortsätta följa utvecklingen inom detta område. Regeringen strävar alltså efter att i samverkan med kommuner och landsting förbättra patienternas ställning och öka kvaliteten i vården, inte minst när det gäller de äldre som vistas i de särskilda boendeformerna. Genomförandet av dessa förbättringar beror naturligtvis mycket på det arbete som utförs inom landsting och kommuner. Regeringen har inte för avsikt att införa någon särskild värdighetsgaranti av det slag som förespråkar. Däremot är det viktigt att arbetet fortsätter i enlighet med de mål och riktlinjer som bl.a. slagits fast i regeringens handlingsplaner.
frs · GO12362 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:362 om kompensation till pensionärer beklagar att den övergångsvisa garantipensionen inte kunde införas och säger att pensionärerna med de lägsta pensionerna då skulle ha tillförts . Hon anser att dessa nu måste kompenseras för förseningen och säger att det varit så ekonomiskt svårt för pensionärer utan eller med låg ATP. Hon föreslår därför att en höjning av pensionstillskottet med införs. har frågat socialförsäkringsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att förbättra den ekonomiska situationen för pensionärer med låg eller ingen ATP. Inledningsvis konstaterar regeringen att den största delen av de som skulle ha tillförts pensionärerna om den övergångsvisa garantipensionen hade kunnat införas skulle ha förstärkt pensionerna för pensionärer som bor i kommuner med låg skatt. Vidare kan konstateras att regeringen har genomfört en rad förbättringar för pensionärer med låg pension. Fr.o.m. höjdes t.ex. ersättningsnivån för bostadstillägg från till . får också pensionärerna full kompensation för prisförändringar genom att basbeloppet åter räknas upp med hela prisförändringen samt att den tvåprocentiga reduceringen av basbeloppet vid utbetalning av pension har tagits bort. Vidare har den tillfälliga höjningen av pensionstillskottet permanentats fr.o.m. . Utöver de förbättringar som redan har genomförts lämnar regeringen i årets budgetproposition flera förslag till förbättringar för de pensionärer som har lägst pension. Ändringar föreslås bl.a. i reglerna för bostadstillägg till pensionärer (), i reglerna för särskilt bostadstillägg (SBTP) och i reglerna för det särskilda grundavdraget (SGA). De föreslagna ändringarna av BTP-reglerna innebär att den högsta bostadskostnaden som ersätts av BTP höjs och att den undre gränsen på slopas helt. Detta innebär en höjd ersättning för de flesta pensionärer som uppbär bostadstillägg med mellan och . Regeringen föreslår vidare förbättringar för pensionärer med särskilt höga boendekostnader genom att villkoren för s.k. särskilt bostadstillägg (SBTP) förbättras . Taket i SBTP-systemet höjs från till som gränsen för skälig levnadsnivå höjs . Ändringarna innebär att ersättningen höjs med mellan och för de personer som uppbär SBTP. Utöver förbättringarna av BTP- och SBTP-reglerna har regeringen föreslagit förbättrade skatteregler genom en höjning av det särskilda grundavdraget (SGA) med . Regeringen har också inlett samtal med företrädare för pensionärsorganisationerna kring skatteförhållandena för pensionärer med låga inkomster. Regeringen bereder i anslutning till dessa samtal hur en modell för skattelättnader för pensionärer med låga inkomster ska utformas och avser att återkomma med förslag i frågan. Regeringen följer noggrant utvecklingen i pensionärernas ekonomiska situation och kan få anledning att återkomma med nya förslag.
frs · GO12363 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:363 om barnpornografi och den konstnärliga integriteten har frågat mig om jag avser att se över bestämmelsen om barnpornografibrott i 16 kap. 10 a § . anser med utgångspunkt från en videoinstallation som har köpts in av och som i överväger att köpa in, att det i lagstiftningen bör förtydligas vad som ska anses vara försvarlig hantering av barnpornografi. Barnpornografi kan inte accepteras i vårt samhälle. Barnpornografi förutsätter ett hänsynslöst utnyttjande av barn. Av dessa skäl är i princip all befattning med barnpornografi, även innehav, kriminaliserad. För att möjliggöra en så utvidgad kriminalisering har barnpornografibrottet flyttats ut från mediegrundlagarnas tillämpningsområden. Precis som har uppgett finns det dock, och bör det finnas, undantag från det straffbara området. Jag kan som justitieminister inte kommentera myndigheternas hantering av det enskilda fall som hänför sig till. Rent allmänt kan dock sägas att det ligger i sakens natur att innebörden i ett konstverk kan uppfattas väldigt olika av olika personer. Bl.a. mot den bakgrunden är det svårt att i lagstiftningen på ett entydigt sätt reglera vilka konstnärliga uttryck som ska anses falla inom det straffbara området. Utifrån det exempel som nämner kan jag, med hänsyn till det sagda, inte dra slutsatsen att lagstiftningen om barnpornografi behöver ses över. Självfallet kommer jag emellertid att noga följa rättsutvecklingen och verka för att det i lagstiftningen finns ett heltäckande skydd mot sexuella övergrepp mot barn.