ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO1161 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:61 av () till näringsminister om beslutsunderlag till infrastrukturpropositionen Regeringen har tidigare anmält en infrastrukturproposition till . Den ska behandla nationella och regionala planer för en kommande tioårsperiod. Inför en sådan stor planeringsprocess är det naturligtvis nödvändigt med goda beslutsunderlag vad gäller prognoser för befolknings- och sysselsättningsutveckling. , , beskriver för regeringen trafikeffekterna av de förändringar som inträffar i samhället. Enligt bedömningar kommer 63524 personer att ha arbete i . Men hade den siffran passerats med drygt 2000 personer. i påpekade detta år brister i underlag. har i brev till politiska företrädare i kommun låtit meddela att man inte avser revidera sitt underlag i detta avseende. har en framgångsrik högskola med tillämpad IT som profil. IT-företagen etablerar sig i allt större utsträckning i länet. har enbart Karlskronaregionen frambringat över 3000 nya IT-jobb. Enligt en rapport från AMS skulle IT-branschen kunna växa med 100000 nya jobb i fram om utbildningssystemet räcker till. Flera viktiga infrastruktursatsningar såsom motorvägsstandard på har pekats ut av bl.a. i för att den positiva utvecklingen ska fortgå. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att få fram rättvisande beslutsunderlag inför arbetet med infrastrukturplaneringen?
fr · GO1162 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:62 av () till vice statsminister om ägarlägenheter beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdraget att utreda frågan om ägarlägenheter. Enligt direktiven (se dir. 2000:27) ska utredaren titta på vilka fördelar och nackdelar som ett införande av boendeformen kan få. Utredaren ska också ta fram en civilrättslig lagreglering om hur man bildar och nyttjar ägarlägenheter. Utredaren ska redovisa uppdraget . Det finns i en uttalad efterfrågan på alternativet att äga i stället för att hyra sin lägenhet. De finns också de som (vid ombildning från hyres- till bostadsrättsfastighet) inte vill bli sina grannars hyresgäst. Ägarlägenheter skulle lösa många problem som den nuvarande avsaknaden av ägarlägenheter ställer till med. Fler skulle få ett boende enligt deras egna premisser. Ämnar vice statsministern föra upp denna angelägna fråga högre upp på dagordningen så att det ofördröjligen blir möjligt att införa ägarlägenheter?
fr · GO1163 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:63 av (c) till socialminister om förebyggande arbete för att förhindra smittsamma könssjukdomar har under en följd av år verkligen bedrivit ett aktivt arbete för att förebygga att de smittsamma könssjukdomarna sprider sig. kommer rapporterna om att könssjukdomen klamydia stadigt ökar , . Denna ökning sker huvudsakligen bland ungdomar . sker även en ökning av syfilis och gonorré som nästan varit helt borta i . har det funnits statliga anslag på ca 55@65 miljoner kronor i den totala budgeten för att informera, stödja lokala projekt och frivilligorganisationer och dessutom fanns det i storstadssatsningen ca för aktivt arbete i , och samt regionerna i och . Årets budget visar att det finns endast sammanlagt för att förebygga och hindra dessa smittsamma könssjukdomar. Min fråga till socialministern: Hur avser socialministern arbeta för att förhindra spridningen av de smittsamma könssjukdomarna?
fr · GO1164 · 2000-10-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:64 av () till näringsminister om vägskyltning har det pågått ett utredningsarbete inom för att skapa möjligheter till vägskyltning som tar ökad hänsyn till de behov som småföretag och resande ofta har gemensamma, nämligen information om attraktioner och service efter vägen. remitterade ett förslag till ändrad förordning, vilket bl.a. skulle ge legal möjlighet för s.k. turistskyltning. Något regeringsbeslut har ännu inte kommit. Därför vill jag fråga: När avser näringsministern att fatta beslut som ger småföretag och attraktioner bättre legala möjligheter till skyltning längs våra vägar?
fr · GO1166 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:66 av () till försvarsminister om stadsskytteutbildning I samband med det senaste försvarsbeslutet beslutade i enlighet med försvarsutskottets betänkande beträffande utbildning i strid i bebyggelse. I betänkandet står det "Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anför om att utbildning av stadsskytteförband skall behållas i . Utskottet vill i sammanhanget uttala att det erfarit att förutsättningarna för sådan utbildning är goda även på andra platser t.ex. i . Som framgått av det föregående kommer för huvuddelen av alla förband att krävas förmåga till strid i bebyggelse." Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta, med anledning av riksdagsbeslutet, för att skapa klarhet i frågan om var utbildning av stadsskytteförband ska äga rum?
fr · GO1167 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:67 av () till försvarsminister om framtiden för militärhögskolorna I samband med beslutet om nedläggning av försvarsverksamhet som fattade beslut om /2000 (FöU02) berörs frågan om framtiden för landets tre militärhögskolor i , /och . I betänkandet står att läsa att det behövs tre militärhögskolor t.o.m. men att därefter är det tillräckligt med två militärhögskolor. Enligt den s.k. styrgruppen har mindre gynnsamma förutsättningar för en bred elevrekrytering från samtliga försvarsgrenar som det är svårare att personalförsörja skolan i än de andra militärhögskolorna. Regeringen delade styrgruppens syn på lämpligheten av att lägga ned i , men ansåg att ett antal "yttre faktorer" påverkar frågan om militärhögskolorna. Regeringens bedömning var att det behövs ytterligare utredningsinsatser innan det slutliga beslutet kan fattas och deklarerade sin avsikt att återkomma i denna fråga till . är hösten här och det finns all anledning för riksdag och regering att komma till avslut om vilken av de tre militärhögskolorna som ska läggas ned. När avser försvarsministern återkomma till med förslag om placering av landets militärhögskolor?
fr · GO1168 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:68 av () till miljöminister om miljösanktionsavgifter I samband med att infördes så ökade av olika typer av miljösanktionsavgifter. Problemet är att avgifterna inte enbart används mot dem som begått miljöbrott, utan ofta även på grund av administrativa misstag. En blankett som kommit in för sent kan kosta 5000kr etc. Denna utveckling leder till ett försämrat småföretagarklimat. Myndigheterna har inte möjlighet att eftersänka avgifter. I många fall har det inte funnits uppsåt bakom ett visst agerande. I stället handlar det om att många företag ska fullgöra en anmälningsplikt som de inte känner till. Det bör därför införas en möjlighet för myndigheterna, när man beslutar om miljösanktionsavgifter, att eftersänka avgifter i de fall där de är uppenbart oskäliga. Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att ändra lagen så att myndigheter får möjlighet att eftersänka miljösanktionsavgifter?
fr · GO1169 · 2000-10-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:69 av () till utrikesminister om tortyr För är kampen mot dödsstraff en omvittnat prioriterad fråga. Genom denna vår tydlighet ser vi att vi kan påverka såväl attityder som beslut. Och liksom vår kamp mot dödsstraff ger resultat kan kampen mot tortyr ge positiva resultat. För tortyr både kan och ska stoppas. Som stöd i arbetet för att stoppa tortyr finns lagar och internationella konventioner. Vidare fördömer de flesta regeringar tortyr liksom ansvariga förnekar att tortyr förekommer i deras länder. Ändå har vi uppgifter på att män, kvinnor och barn torteras i mer än hälften av världens länder. Människor som kan ha fängslats på grund av sina åsikter eller för något brott. Alltför många misshandlas av polis och säkerhetsstyrkor. Mot bakgrunden av tortyrens omfattning välkomnar jag den världsomfattande kampanj mot tortyr som startas i ett 60-tal länder . inleder Amnesty den svenska delen av kampanjen på . Särskilda projekt för att stoppa tortyren kommer att genomföras i ett 20-tal länder i samarbete med lokala människorättsorganisationer. Tortyr som drabbar särskilt utsatta grupper och straffriheten kommer att särskilt uppmärksammas. Enskilda, organisationer och politiker kan aktivt ta del i denna världsomfattande kampanj mot tortyr. Jag vill här peka på det våld mot kvinnor som innebär tortyr och att det finns en koppling mellan grov porr och tortyr. kan stödja kampanjen mot tortyr genom att bl.a. redovisa hur frågan prioriteras. Min fråga till regeringen är hur utrikesminister avser att stödja den världsomfattande kampanjen mot tortyr som inleds .
fr · GO1170 · 2000-10-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:70 av () till finansminister om Europeiska investeringsbanken deltog jag på ett seminarium som arrangerats av Forum Syd och om Europeiska investeringsbanken (EIB). På detta seminarium framfördes grav kritik mot EIB. De tre huvudpunkterna i kritiken var: Flera av de projekt som EIB gett lån till var tveksamma, och i några fall rent katastrofala, ur miljösynpunkt. Oproportionerligt mycket pengar hade gått till vägbyggnad jämfört med andra mer miljövänliga infrastrukturinvesteringar. Flera projekt hade negativa fördelningseffekter @ både direkt av projekten samt av framtida räntebetalningar. Stöd gavs på ett sätt så att rika bolag och privatpersoner kunde tjäna grova pengar (ibland fanns misstankar om korruption) medan fattiga människor drabbades. EIB vägrar informera öppet, vägrar ta hänsyn till lokala opinioner och vägrar föra en öppen dialog med allmänheten. Flera talare på seminariet hävdade att såväl som andra utvecklingsbanker i världsbanksgruppen framstod som mer progressiva än EIB i dessa frågor. Jag vill mot denna bakgrund fråga finansministern: Vilka åtgärder kommer finansministern att vidta med anledning av den kritik som framförts enligt ovan?
fr · GO1171 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:71 av () till näringsminister om järnvägsutbyggnad Framkomligheten för järnvägstransporter genom kommer att förbättras då tillkommit är andemeningen i svar jag tidigare fått av näringsminister . Vidare har statsrådet gett exempel på att utbyggnad mellan mot @ och förbigångsspår mellan och ökar kapaciteten. Utbyggnaden av skulle enligt öka kapaciteten och leda till effektivare hantering/omlastning mellan tåg och färja. Dessa åtgärder skulle, om inte bli helt färdiga, åtminstone påbörjas under innevarande planeringsperiod. Enligt min uppfattning är det av stor vikt att dessa felande järnvägslänkar åtgärdas i närtid och utan att invänta . Inte minst för att de gränsöverskridande transporterna genom ska flyta effektivt, snabbt och säkert för god utveckling och tillväxt. visar det sig att dessa projekt kommer att försenas på grund av att inte får så mycket pengar som regeringen tidigare utlovat. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att dessa järnvägslänkar realiseras i närtid?
fr · GO1172 · 2000-10-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:72 av () till socialminister om Annetorpshemmet i I anledning av handikappropositionen ställde jag en fråga om effekterna för de boende på Annetorpshemmet i och för . Socialministerns svar gav intrycket av ett löfte om att ingen mot sin vilja skulle behöva flytta. I anledning av yttrande av har regeringen beordrat att i samverkan med i län avveckla Annetorpshemmet. Formellt är beslutet oantastligt, eftersom lagen anger att hänsyn till de boendes vilja endast i undantagsfall ska beaktas. Mänskligt är det en tragedi för de boende och deras anhöriga. I högtidliga deklarationer framhåller regeringen betydelsen av ett medborgarperspektiv. Detta perspektiv respekteras inte om beslutet att flytta de boende på Annetorpshemmet genomdrivs. Avser socialministern, mot bakgrund av detta, ta några initiativ till att få till stånd en omprövning av beslutet att avveckla Annetorpshemmet?
fr · GO1173 · 2000-10-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:73 av () till socialminister om insulin till människor med diabetes I finns ca 350000 diabetiker. Diabetes är en sjukdom som har ökat och alltfler yngre människor drabbas. Människor med diabetes har en ämnesomsättningsrubbning som beror på att hormonet insulin saknas helt eller finns i ringa omfattning i bukspottkörteln. För att kompensera denna viktiga substans är diabetiker helt beroende av sin medicinering. Diabetiker måste också regelbundet genomgå test för att kontrollera blodsockernivån. Hos många måste detta göras . är insulin och testmaterial kostnadsfritt. Men i utredningen 2000:86 Den nya läkemedelsförmånen, vilken presenterades för regeringen, finns förslag att diabetiker ska betala testmaterial och sitt eget insulin. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vad avser ministern göra för att människor med diabetes även kommer att ha kostnadsfri tillgång till insulin och testmaterial?
fr · GO1174 · 2000-10-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:74 av () till socialminister om klientens ställning inom Det finns en väl utvecklad lagstiftning för tillsyn för såväl sjukvårdspersonal som över verksamheter. Inom sjukvården kan staten, genom , förelägga både offentliga och privata vårdgivare att vidta vissa åtgärder i syfte att tillgodose patientsäkerhetens krav. Om inte vårdgivaren följer föreläggandet kan t.o.m. stänga verksamheter. Inom har som tillsynsmyndighet möjlighet att föreläggande alternativt att stänga vissa verksamheter. kan stänga viss verksamhet som anses farlig ur en arbetsmiljösynpunkt. Det existerar således instrument som skyddar personalen men inte medborgaren. Någon motsvarighet till sjukvårdens tillsyn över personalens handlande, som även innefattar olika disciplinära åtgärder, finns inte heller. Det är anmärkningsvärt inte minst med tanke på den utsatta situation som många av de som söker sig till befinner sig i. För en förälder vars barn är inne i en depression och på väg in i ett missbruk är det viktigt att erhålla garantier för att barnet får hjälp i rätt tid. Den som behöver vård för sitt missbruk borde också kunna kräva information av experter på området om alternativa behandlingsmetoder. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Avser statsrådet vidta åtgärder så att klienter som söker hjälp hos omfattas av samma typ av säkerhet och skydd som en patient inom sjukvården?
fr · GO1175 · 2000-10-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:75 av () till utbildningsminister om högskoleplatser inom IT-utbildning AMS har publicerat en rapport som visar att den svenska IT-sektorns tillväxt kan hämmas av brist på kompetent personal. Enligt rapporten kan IT-företagen i öka med 100000 nya arbeten . examineras endast 40000 studenter, med en för IT-sektorn relevant utbildning. Till viss del kan bristen på utbildad personal avhjälpas genom arbetskraftsinvandring, men inte fullständigt. Fler inhemska högskoleplatser inom IT behövs för att IT-sektorn ska kunna utvecklas och expandera. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga: Vilka åtgärder kommer utbildningsministern vidta för att skapa fler utbildningsplatser med inriktning mot IT?
fr · GO1176 · 2000-10-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:76 av () till justitieminister om kriminalisering av organisationer som gömmer flyktingar har i egenskap av EU:s ordförandeland lagt fram ett förslag till rambeslut för bekämpande av hjälp till olaglig inresa till och olaglig vistelse på EU-territorium. Enligt förslaget åläggs samtliga medlemsstater att införa stränga straff också för dem som av ideella skäl hjälpt någon att olagligt ta sig in i ett EU-land eller hjälpt någon med avvisningsbeslut att gömma sig. En organisation som hjälpt till att gömma flyktingar ska enligt förslaget kunna ställas under "juridisk övervakning" eller t.o.m. upplösas efter beslut av statsmakterna. De franska förslagen strider i grundläggande avseenden mot den hittillsvarande svenska flyktingpolitiken och skulle @ om de genomförs @ sannolikt bidra till att skapa allvarlig misstro mot de rättsvårdande instanserna hos stora delar av befolkningen. Mot den bakgrunden vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser den vidta när den övertar ordförandeskapet för EU för att se till att det franska förslaget till rambeslut i sin helhet blir definitivt avfört från dagordningen?
fr · GO1177 · 2000-10-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:77 av () till statsrådet om bötesansvar för transportörer Den franska regeringen har i egenskap av EU:s ordförandeland lagt fram ett förslag till direktiv som innebär att samtliga EU:s medlemsstater förpliktas införa bötesstraff uppgående till per passagerare för transportörer som låter passagerare medfölja som inte innehar korrekta resehandlingar. Ett genomförande av detta förslag skulle göra det ännu omöjligare än för en flykting att nå EU:s territorium utan att anlita människosmugglare, som både riskerar flyktingarnas liv och dem inpå bara kroppen. Den har tidigare, bl.a. i samband med implementering i svensk rätt motsatt sig bötesansvar för transportörer. Man har också förklarat sig vilja motverka människosmuggling. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder planerar den att vidta som ordförandeland för EU för att det franska direktivförslaget i sin helhet definitivt ska avföras från EU:s dagordning?
fr · GO1178 · 2000-10-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:78 av () till utrikesminister om humanitära insatser för palestinier Konflikten mellan och förstärks av stort mänskligt lidande. Det kraftiga övervåld, som israelisk militär mött de folkliga upploppen med har lett till ett hundratal dödade, de allra flesta palestinier. Tusentals palestinier och ett antal israeler är sårade, många mycket allvarligt. Många drabbade är barn och ungdomar. För varje enskild person och hans eller hennes anhöriga är lidandet ofattbart. I kan det mötas av en relativt väl utbyggd sjukvårdsorganisation. I det sargade är infrastrukturen på sjukvårdsområdet svag och tillgången till kvalificerad vård och annat stöd är bristfällig. Mot bakgrund av detta, är utrikesministern beredd att verka för att , bilateralt och tillsammans med EU, bistår med sjukvårdsinsatser och andra humanitära insatser för de palestinier som blivit sårade eller som har förlorat anhöriga?
fr · GO1179 · 2000-10-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:79 av () till utrikesminister om assyriernas situation Sedan i har 13 länder erhållit status som kandidatland för EU-medlemskap. Av dessa har alla länder utom påbörjat förhandlingar om medlemskap. För att ska kunna påbörja förhandlingarna måste EU:s krav på fullständig respekt för de s.k. Köpenhamnskriterierna, vilka gäller för samtliga kandidatländer, vara uppfyllda. Sedan godkänts som kandidatland har dock, enligt bl.a. , inga väsentliga förändringar skett när det gäller respekten för minoriteter och de mänskliga rättigheterna. En turkisk minoritetsgrupp, som ofta hamnar i skymundan, är den syrianska/assyriska kristna. Trots löften av den turkiska regeringen om att förbättra situationen för denna grupp, fortsätter förföljelserna och trakasserierna. Detta yttrar sig på olika sätt. kunde man t.ex. läsa om hur en assyrisk präst arresterats av turkisk polis för att han i massmedier gått ut och berättat om de illdåd som den turkiska regimen begått mot den syrianska/assyriska kristna minoriteten i sydöstra . Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vad gör regeringen för att, såväl i de bilaterala kontakterna med den turkiska regeringen som inom ramen för EU-samarbetet, bättre uppmärksamma den syrianska/assyriska kristna minoritetens situation?
fr · GO1180 · 2000-10-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:80 av () till statsrådet om kriminalisering av organisationer som skyddar flyktingar I en faktapromemoria från daterad till som kommit socialförsäkringsutskottet till handa sammanfattas ett EU-förslag från som sägs syfta till att förstärka kampen mot olaglig invandring. När förslaget blev känt skapade det stor oro bland organisationer och enskilda företrädare som engagerat sig i flyktingars situation här i . Som förslaget är utformat skulle det innebära att skyddande av flyktingar som sökt asyl men fått avslag skulle kriminaliseras. Att man vill komma åt kriminella organisationer som smugglar flyktingar mot betalning är naturligtvis förståeligt. Men det finns inget i förslagstexten som säger att de nya reglerna skulle begränsas till att gälla enbart kriminella flyktingsmugglare. I nämnda regeringspromemoria står uttryckligen att välkomnar förslaget. Inte heller där väljer man att exkludera skyddande av flyktingar som sökt men nekats asyl. Av promemorian att döma kan man inte göra någon annan tolkning än att regeringen avser bidra till att man inom EU kriminaliserar humanitärt motiverat skyddande av flyktingar. Min fråga till regeringen är således: Avser regeringen i de fortsatta EU-förhandlingarna i frågan att verka för att humanitärt skyddande av flyktingar undantas från de nya reglerna?
fr · GO1181 · 2000-10-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:81 av () till näringsminister om apoteksmonopolet Konflikten mellan och visar vad monopol leder till. Monopolet ger inga alternativ, allmänheten drabbas därmed. Patienter med behov av medicin får inte den på grund av konflikt mellan en arbetsgivare (ett monopol) och arbetstagare, i det aktuella fallet anställda anslutna till . Min fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att avskaffa apoteksmonopolet?
fr · GO1182 · 2000-10-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:82 av () till försvarsminister om ekonomisk trygghet för de skadade i fredsfrämjande arbete Internationell fredsfrämjande verksamhet blir en allt viktigare del i vår försvars- och utrikespolitik. Vi talar om att EU inom ramen för den gemensamma säkerhets- och utrikespolitiken ska upprätta en effektiv krishanteringsförmåga med såväl civila som militära inslag. Europeiska rådets beslut i innebär att EU-länderna gemensamt ska kunna sända ut en styrka på 60000 man för krishanteringsinsatser. I Bosnien och Kosovo har framgångsrikt deltagit i fredsfrämjande insatser. Ovan beskrivna insatser har redan krävt sina offer i form av människor som invalidiserats och fått sina framtida möjligheter begränsade. Det är därför angeläget att det finns ett fullgott ekonomiskt skydd för de kvinnor och män som eventuellt kan få psykiska och fysiska framtida skador efter deltagande i internationella krishanteringsinsatser. Min fråga till försvarsministern: Avser regeringen att arbeta för att de som varit utsända av till internationella fredsförebyggande och fredsfrämjande insatser retroaktivt tillerkänns garanti för ekonomisk trygghet efter skada, med liknande villkor som de som fortsättningsvis kommer att sändas ut i arbete för fredsförebyggande och fredsfrämjande insatser?
fr · GO1183 · 2000-10-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:83 av () till socialminister om barnens fysiska och psykiska hälsa Den ena larmrapporten efter den andra visar att många barn i inte mår särskilt bra . Docent vid i säger bl.a. i , att de "vällevnadssjukdomar", som vi allt oftare hittar hos barn kan vara orsakade av stress. Men trots att det ännu inte finns några metoder att utröna om det verkligen är så, kan ändå konstateras att sjukdomar som diabetes, depression och fetma kryper allt längre ned i åldrarna. Det är sjukdomar som sätts i samband med felaktig kost och brist på motion. Hos vuxna sätts de även i samband med stress och psykisk belastning. En amerikansk undersökning publicerad visade att två tredjedelar av 13-åringarna hade begynnande arterioskleros i sina kärl. En annan undersökning gjord på 600 skolbarn i , och visade att barnen hade många tecken på stress, bl.a. förhöjda halter av olika stresshormoner. Det finns också undersökningar som visar att frekvensen av magont och huvudvärk fördubblats . kommer larmrapporter om att av 1000 intervjuade sjuåringar har eller har haft känningar av tinnitus, dvs. ringningar, susningar och andra oljud i öronen. Besvären har troligen orsakats av den höga ljudnivån på daghemmen. Min fråga till socialministern: Avser regeringen inför planeringen av den framtida barnomsorgen verka för att en vetenskapligt grundad undersökning om barnens fysiska och psykiska hälsosituation kommer till stånd?