ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11145 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:145 av () till statsrådet om asylsökande från Kosovo Situationen i Kosovo är mycket ömtålig och tål inte ytterligare påfrestningar om en varaktig fred och stabilitet ska kunna uppnås. En påfrestning som samhället inte tål är om ytterligare tusentals flyktingar utan några som helst ordnade förhållanden skickas tillbaka. (Mission in Kosovo) vädjar till kosovoflyktingarnas värdländer att inte sända tillbaka några flyktingar, vare sig frivilligt eller med tvångsmedel, på grund av den svåra situationen. Framför allt ska de som behöver något som helst socialt stöd, saknar bostad eller behöver medicinsk omvårdnad inte skickas tillbaka vädjar . Trots detta pågår nu en massutvisning av kosovoalbaner från , vilket har lett till en förtvivlad situation. Det förefaller som om det är de mest ömmande fallen som fått avslag och står på tur att utvisas; gamla, sjuka, gravida och handikappade. Många gömmer sig i desperation. Det är en ohållbar situation och det är svårt att se hur detta går ihop med FN-engagemang i övrigt och med stöd till Kosovo i synnerhet. Min fråga till migrationsministern är: Vilka åtgärder ämnar regeringen föreslå för att uppfylla vädjan om kosovoflyktingarna?
fr · GO11146 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:146 av () till statsrådet om e-demokrati Enligt regeringen är det ett prioriterat mål att öka interaktionen mellan medborgare och politiker på kommunnivå, att stärka legitimiteten på lång sikt och att använda sig av den nya tekniken i detta. Men hur ska detta kunna ske om inte politiken från regeringens sida är tydlig och resurser tillskjuts för en sådan verksamhet? De bidrag som delats ut (5 miljoner) räcker inte långt och det är uppenbart att satsningen inte tas på tillräckligt allvar ute i landet. IT-medvetenheten bland kommunalpolitiker är fortfarande mycket låg och det finns få undantag. Oavsett i är det förvånande att en såpass viktig fråga behandlas på detta sätt. har en mycket hög datortäthet, stor andel uppkopplade medborgare och en mängd starka företag som kan och vill bygga e-demokratilösningar. Förutsättningarna är goda, men för att nå hela vägen fram krävs tydliga signaler från demokratiministern och resurser från regeringens sida. Vi kan inte förvänta oss att kommunerna kommer att gå i bräschen för e-demokrati utan tillräckligt stöd @ politiskt och finansiellt @ från regeringens sida. Vad ämnar regeringen att ta för initiativ för att få fart på e-demokratiutvecklingen i landet?
fr · GO11147 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:147 av () till utbildningsminister om gemensam annonsplats för kvalificerade yrkesutbildningar Den tekniska utvecklingen tillsammans med en alltför ensidig satsning på teoretiska utbildningar har inneburit att brist på yrkesutbildad arbetskraft har uppstått. Försöksverksamheten med eftergymnasial yrkesutbildning, de s.k. kvalificerade yrkesutbildningarna, har visat på ett behov som finns på arbetsmarknaden. En mängd olika utbildningar har skapats för ett stort antal elever. De kvalificerade yrkesutbildningarna som tillskapas utifrån regionala och lokala behov har blivit en ovärderlig del i utbildningssystemet. För den enskilde, med ett specifikt intresse och vilja till yrkesutbildning, är det dock svårt att få överblick då ingen samordning finns. För SYO-konsulenten, som i skolan ska visa unga människor på olika valmöjligheter, finns inte heller överblickbara system. En gemensam annonsplats på nätet där alla kvalificerade yrkesutbildningar kan läggas in skulle svara mot såväl den enskildes som studievägledares behov att kunna orientera sig. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att öka informationen och överblicken över kvalificerade yrkesutbildningar?
fr · GO11148 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:148 av () till socialminister om abortregister Socialministern svarade på en fråga om abortregister att det inte kommer att införas. visar det sig att det har funnits ett heltäckande abortregister för de som vårdats på sjukhus. innehåller detta register också uppgifter om kvinnor som fått dagkirurgi. Aborter är naturligtvis vad som kan betecknas som "känsliga uppgifter" och upplevs som en starkt integritetskränkande uppgiftsregistrering. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta så att dessa uppgifter utgår ur registren?
fr · GO11149 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:149 av () till näringsminister om Småföretagsdelegationens förslag Av Småföretagsdelegationens 81 förslag för ett bättre företagarklimat i , som kom , har bara 28 av förslagen helt eller delvis verkställts. 53 av förslagen är fortfarande inte genomförda. Ungefär två tredjedelar av de ursprungliga förslagen har alltså inte till någon del satts i verket. Det gäller bl.a. förenklad självdeklaration för egenföretagare, lättnader i företagens uppgiftslämnande till myndigheter, förenklad semesterlag, schabloniserad beskattning av tjänstebilar och avskaffad lag om obligatorisk platsanmälan. Av de 53 inte genomförda förslagen har 32 blivit föremål för nya utredningar. Det stora och redan diversifierade omorganiseras ånyo. Småföretagsfrågorna övertas av annat statsråd. Risken är uppenbar att arbetet med dessa för småföretagarna mycket viktiga frågor ytterligare försenas. Det är min uppfattning att detta inte får ske. Vad avser näringsministern göra för att påskynda genomförandet av Småföretagsdelegationens samtliga förslag?
fr · GO11150 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:150 av () till näringsminister om efter aktivtetsgarantin Aktivitetsgarantin började användas i hela landet . Den riktar sig till personer som är eller riskerar att bli långtidsinskrivna på arbetsförmedlingen. Aktiviteten ska ske på heltid. Målen är klart uttryckta, att från aktivitetsgarantin finns bara tre utgångar; reguljärt arbete, reguljär utbildning eller avstängning från a-kassa. Personalen på landets arbetsförmedlingar har satt i gång verksamheten. tycker man sig kunna se att några som gått in i aktivitetsgarantin av olika skäl står oerhört långt från såväl reguljärt arbete som reguljär utbildning. Vilka åtgärder avser ministern företa för de personer som av olika skäl ej kan ta sig in på reguljär arbetsmarknad, reguljär utbildning men som inte heller förtjänar avstängning från a-kassa?
fr · GO11151 · 2000-10-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:151 av () till statsrådet om revisorers rapport revisorer har beslutat att än en gång granska handläggningstider av asylärenden. publicerade revisorer en rapport angående de långa väntetiderna för besked om uppehållstillstånd. har det visat sig att genomsnittliga handläggningstid har ökat jämfört . Även beslut som överklagas till har drabbats av längre handläggningstid, jämfört . Eftersom det är enskilda individer som drabbas av den förlängda handläggningstiden är det synnerligen angeläget att åtgärder skyndsamt vidtas i syfte att handläggningstiden kortas. revisorer kommer att vara färdiga med sin rapport . Med hänvisning till det anförda vill jag fråga: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att minska handläggningstiderna avseende uppehållstillstånd för asylsökande respektive överklagande i avvaktan på revisorers rapport?
fr · GO11152 · 2000-10-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:152 av () till statsrådet om stress i skolan För någon vecka sedan rapporterade nyhetssändningarna att skolelever stressar så mycket att de får ålderssjukdomar. Alltfler barn och ungdomar uppvisar tecken på åderförkalkning och diabetes. Skolan har bl.a. till uppgift att lära ut hur man bevarar hälsan. medför den ökande stressen i skolan att elever präglas med en ohälsosam livsstil. Denna stress finns i någon mån på mellanstadiet, mer på högstadiet och utbrett i gymnasiet. Formellt sett är gymnasiet frivilligt för eleverna, i praktiken inte. I gymnasiet förekommer att scheman läggs med mycket olika belastning. Med läxor, få eller inga raster, lunchrast när matsalen är stängd och långa gymnastikpass i stora grupper, där det inte finns tid eller utrymme att duscha efteråt för att hinna förflytta sig till nästa lektion. Detta kan vara ett uttryck för dåligt ledarskap men också för dålig empati på grund av utbrändhet. Även lärare är stressade. Tillsammans med sjukvårdspersonal står lärare för den största ökningen av sjukskrivningar med diagnos utbrändhet. Både lärare och elever lyder under arbetsmiljölagen och har därmed rätt att kräva en acceptabel arbetsmiljö. Min fråga till statsrådet är: Vad tänker statsrådet göra för att motverka stress i skolan?
fr · GO11153 · 2000-10-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:153 av () till statsrådet om premiepensionsfonders förvaltningskostnader Många svenskar har redan valt premiepensionsfond. Det har visat sig att valets förutsättningar inte varit fullt ut redovisade. Det innebär en risk för obehagliga överraskningar när det visar sig att förvaltningskostnaden vida överstiger vad som var känt i valögonblicket. En rimlig ordning borde vara att förvaltningskostnaden inte får vara högre än vad som framgått av det material som PPM sänt ut till allmänheten. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att rätta till situationen?
fr · GO11154 · 2000-10-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:154 av () till utrikesminister om Lite nu och då, men inte tillräckligt ofta för att väcka behövlig opinion, brukar , som kallas världens största enskilda miljökatastrof, lyftas fram och belysas av massmedier. byggde ett omfattande bevattningssystem för att försörja stora bomullsodlingar i Aralområdet. Resultatet blev att tillflödet från sjöns stora tillflödesfloder upphörde. storlek minskade därigenom undan för undan. Salthalten ökade kraftigt och fisken dog ut. Den forna sjöbotten förvandlades till sand- och saltöknar. Eftersom stora mängder giftiga kemiska gödnings- och bekämpningsmedel användes i bomullsproduktionen spreds och sprids fortfarande stora mängder gifter med vinden. Grundvattnet har försämrats kraftigt. Aralsjökatastrofen är kanske den största ekologiska katastrofen någonsin, orsakad av människor. Den har påverkat miljön och hälsotillståndet i området så att situationen för framför allt kvinnor och barn är akut. Enligt är platser som exempelvis staden i Karakalpakstan en av de mest "chronically sick places on earth". Denna akuta situation måste fokuseras och lyftas fram av , , och FN. Det är angeläget att den initierar och driver frågan i olika internationella organ. Min fråga till statsrådet är: Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att initiera och driva denna fråga i olika nationella och internationella organ?
fr · GO11155 · 2000-10-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:155 av () till socialminister om barn på institutioner Antalet barn och ungdomar som tas om hand av har stadigt ökat . Och att alltfler placeras på hem för vård och boende i stället för i familj är en utveckling som oroar forskare, enligt centrum för utvärdering av socialt arbete. Enligt massmedier är anledningen till ökningen oklar. Men , docent och forskningsledare, anser att utbudet av privata vårdplatser har ökat markant sedan begreppet "hem för boende och vård" infördes . ökade antalet vårdplatser i privat regi från 221 till 898. fördubblades antalet platser. Detta i kombination med en attitydförändring hos socialarbetarna har banat väg för institutionsvård. En annan bidragande orsak är att antalet fosterhem troligen har minskat. Det kan i sin tur innebära att många institutioner framstår som attraktiva. Man vet att många barn kan uppleva institutionsmiljön som besvärlig. Den nya trenden med ökande institutionsvård för barn är inte utvärderad. Anledningen till ökningen är också oklar. Många anser att de mest utsatta barnen och ungdomarna ingår i ett ganska vådligt experiment. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att följa upp de omhändertagna barnens och ungdomarnas situation?
fr · GO11156 · 2000-10-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:156 av () till finansminister om optionsavtal I en artikel i kan man läsa att Tredje och ägnar sig åt optionsprogram. Förmånliga optionsavtal har ställts till börsbolagen . Optionsägare kan därför göra vinster genom att pensionsspararnas aktier säljs till underpris. anser att det är upprörande att svenska folkets pensionspengar finansierar enskilda företags optionssystem. Min fråga till ministern blir således: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att stoppa optionsavtalen?
fr · GO11157 · 2000-10-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:157 av () till näringsminister om långsiktigheten i fyraprocentsmålet Målet om högst öppen arbetslöshet har plötsligt blivit akut. Inom arbetsförmedlingen i t.ex. har en intensiv informationsdrive gått ut till personalen om att all kraft måste fokuseras på att nå målet om högst öppen arbetslöshet. För arbetsförmedlingen är det givetvis viktigt att utnyttja de lediga platserna som finns. Nästa instrument är de olika arbetsmarknadsprogrammen. Varje arbetsplats har ett beting för programvolymen. För att få upp volymerna har länsledningen kommit överens med cheferna i om att flytta fram interna aktiviteter till efter . Exempel på aktiviteter som flyttats fram är medarbetardagar, kick-off för rådgivare, invandrarkonferens, mångfaldsinformation, kontorsgenomgångar, självserviceprojekt samt skriftliga uppföljningar avseende verksamhetsmål 1 och 2. En chefsträff har ställts in. Enligt min mening leder detta förfarande till att kommer att starta med att kompensera för alla uppskjutna aktiviteter, vilket måste påverka fyraprocentsmålet i negativ riktning och motverkar en långsiktig planering. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att uppnå långsiktighet för målet om högst öppen arbetslöshet?
fr · GO1130 · 2000-10-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:30 av () till utrikesminister om Enligt uppgifter från TT har inrikesministern i , , i ett tal sagt att homosexuella män och kvinnor bör "utplånas". Talet hölls vid ett möte inför 700 nyutexaminerade poliser i Ondangwa i norra den 29september . Ekandjo inskärpte att homosexualitet och andra onaturliga handlingar som mord måste bekämpas. Även president, , har fällt uttalanden i samma riktning. Bl.a. yttrade han i ett tal den 7december 1996 vid öppnandet av att "homosexuella måste fördömas och stötas ut ur vårt samhälle". Enligt namibisk lagstiftning är homosexualitet ett brott. Detta är en kränkning av homosexuellas grundläggande mänskliga rättigheter, bl.a. genom att skyddet för privatlivet inte respekteras. De aggressiva uttalanden om homosexualitet som gjorts av politiska ledarskikt gör att landets homosexuella känner stark oro för sin personliga säkerhet. När ämnet senast blev föremål för en riksdagsfråga (1996/97:194) meddelade utrikesministern följande: "Vår ambassad i har i denna fråga inlett en dialog med namibiska myndigheter och vi kommer fortsatt att göra vår inställning tydlig vad gäller syn på mänskliga rättigheter inklusive de homosexuellas situation." Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: På vilket sätt kommer regeringen att i sina kontakter med påtala att landets behandling av homosexuella är oacceptabel?
fr · GO1131 · 2000-10-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:31 av () till statsrådet om sekretessbelagda uppgifter har medier informerat om att sekretessbelagda personuppgifter har lämnats ut till obehöriga personer. Det har gällt kvinnor som fått sin identitet skyddad för att på det sättet inte kunna uppsökas av en/sin våldsbenägna man. Det har också gällt människor som för att undkomma våld från nazisympatisörer fått skyddad identitet. I dessa fall rör det sig om människor som medvetet på olika sätt söker sig igenom systemet för att nå sitt mål @ kvinnan eller journalisten. Men det har också rört sig om rent slarv från registerhållarens sida. När dessa personuppgifter lämnas ut vållar det stor skada i form av mänskligt lidande och också av ekonomisk karaktär. Människors tilltro till myndigheterna och deras förmåga att skydda uppgifter om dem undergrävs. Vilka åtgärder avser demokratiministern vidta för att sekretessbelagda personuppgifter inte ska lämnas ut?
fr · GO1132 · 2000-10-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:32 av () till socialminister om vidareutveckling av SOCSAM-försöket i Genom särskild försökslagstiftning (SFS 1994:566) driver , läns allmänna försäkringskassa samt kommun SOCSAM-försök i . medverkan i försöket regleras genom särskilt samarbetsavtal. I försöket arbetar man med att finna former för att bättre tillgodose den enskildes behov av stöd och rehabilitering och bättre utnyttja verksamhetens samlade resurser. Försöket startade och ska pågå . Det råder ingen tvekan om att försöket har slagit mycket väl ut. För personal som arbetar med samma personer men i olika funktioner har man vunnit på samarbetet men framför allt har allmänheten fått en bättre service. Det är betydligt enklare att ta kontakt med de olika organ och myndigheter som ingår i projektet och som arbetar nära varandra. De fyra parter som ingår i försöket inkom till regeringen med hemställan om att få fortsätta och vidareutveckla samarbetet genom att man ändrar lagstiftningen så att flera huvudmän ska kunna arbeta tillsammans med gemensam personal i Grästorpskontoret till glädje för medborgarna i kommunen. Man är mycket angelägen om en snabb behandling av skrivelsen från regeringens sida. Avser statsrådet att besvara skrivelsen och i så fall när?
fr · GO1133 · 2000-10-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:33 av () till socialminister om män till kvinnor som gör abort finslipar nu sina förslag till nya förordningar. Ett av förslagen är att utöka uppgifterna i abortregistret med personnummer. registreras bara kvinnans ålder, i vilken graviditetsvecka aborten gjordes, abortmetod samt om aborten gjordes i öppen eller sluten vård. Tanken med personuppgifterna är att de ska kunna köras mot uppgifter i andra register i forsknings- och uppföljningssyfte. Det är starkt integritetskränkande att ha personnummer i abortregistret. Det finns mer än tillräcklig kunskap om varför kvinnor gör abort. Och kunskap om hur man kan förebygga abort. Däremot är kunskapen om männen till de kvinnor som gör abort bristfällig, nästintill obefintlig. Hur avser ministern agera för att stimulera forskning om männen till kvinnor som gör abort?
fr · GO1134 · 2000-10-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:34 av () till utrikesminister om Schengen Genom Amsterdamfördraget införlivades, enligt ett särskilt protokoll, i EU. I slås den grundläggande principen fast att de inre gränserna får passeras utan att någon personkontroll genomförs. Konventionen innehåller också bestämmelser om en enhetlig yttre gränskontroll, fördjupat polissamarbete, harmoniserad viseringspolitik och samarbete om narkotikabekämpning. kommer att träda in i . Det är mycket som talar för att antalet asylsökande kommer att öka när avtalet träder i kraft. Detta kommer att ianspråkta större resurser hos såväl som Tullen. Detta skriver generaldirektör i en promemoria till regeringen. I promemorian påpekas också att det kommer att krävas mer polisövervakning efter ett inträde i Schengen. Avser statsrådet att verka för att den svenska gränskontrollen, med bl.a. kapaciteten att behandla asylärenden, förstärks i samband med att går med i Schengen?
fr · GO1135 · 2000-10-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:35 av () till finansminister om anslag till Rikstrafiken I årets budgetproposition, inom utgiftsområde 22: Kommunikationer, föreslår regeringen att ska anslå för till anslaget 36:12 Rikstrafiken, Trafikupphandling. För att kunna göra en realistisk bedömning om huruvida denna summa är tillräcklig eller ej är det till stor hjälp om en specificering av anslaget finns tillgänglig. När en sådan inte fanns tillgänglig inom utgiftsområde 22: Kommunikationer ställde jag en fråga till . Utredningstjänsten återkom efter samtal med och meddelade att en specifikation av anslaget ej inkommit från Rikstrafiken. De hade endast anslaget om en summa. Jag blev både bestört och förvånad när jag insåg att regeringen ber besluta över ospecificerade anslag. Avser finansministern återkomma till med specificering av anslaget 36:12 Rikstrafiken, Trafikupphandling, inom utgiftsområde 22: Kommunikationer så att kan göra en realistisk bedömning av anslagets behov?
fr · GO1136 · 2000-10-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:36 av () till försvarsminister om lokalisering av en riksanläggning för strid i bebyggelse Det finns mycket goda förutsättningar för en riksanläggning för strid i bebyggelse vid detachement P4/. Övningsfältet i är med en mycket god arrondering. Fältet i är tack vare storlek och topografi mycket lämpligt för utveckling av taktik och stridsteknik, utbildning av mekaniserade enheter och lokalisering av stridsträningsanläggning. Markstridsskolans huvuduppgift är grundläggande officersutbildning. Eleverna kommer från pansarinfanteri och kavalleriförband från hela . P4/grundutbildar också upp till ca 300 värnpliktiga för P4 i . De utbildas i bl.a. för att Markstridsskolans officersaspiranter ska ha trupp tillgänglig för sina praktiska övningar. har en förläggningskapacitet i logement för 450 värnpliktiga samt elevrum för ca 250 elever. är särskilt väl lämpad för en riksanläggning för strid i bebyggelse eftersom är den enda platsen i Syd- och samt södra där man kan skjuta skarpt med alla typer av vapen. erbjuder en unik pedagogisk miljö. Eleverna kan gå direkt från lektionssalen ut på fältet och genomföra övningar med simulatorer eller skarp ammunition. Man kan även skjuta med stridsfordon i . Min fråga till försvarsministern är: När avgörs frågan om en riksanläggning för strid i bebyggelse, och av vem?
fr · GO1137 · 2000-10-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:37 av () till utrikesminister om våldet mot palestinierna Den senaste tidens händelser i och visar med all tydlighet att den israeliska regeringen måste ge vika för det palestinska folkets krav. Upprinnelsen till det som alltmer liknar ett inbördeskrig är den israeliska högerns provokationer i . Högerledaren besök på i har av många palestinier uppfattats som en skymf. visar dessa händelser på att fredsförhandlingarna inte skett på lika villkor. Den israeliska regeringen har i förhandlingarna stått fast vid sin uppfattning på fyra mycket viktiga punkter, frågan om , uppsplittringen av de palestinska områdena, vattentillgången samt de nya israeliska bosättningarna. Det råder stora klasskillnader mellan israeler och palestinier. Frustrationen bland det palestinska folket över hur livet blivit allt hårdare har skapat den krutdurk vi ser explodera. Den israeliska regeringen måste sätta sig vid förhandlingsbordet och stoppa blodbadet på palestinierna. Jag vill fråga utrikesministern: Vilka åtgärder kommer utrikesministern att vidta för att påverka den israeliska regeringen att stoppa våldshandlingarna mot palestinierna?
fr · GO1138 · 2000-10-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:38 av () till socialminister om myndighetsbeslut som inte verkställs Den 1juli trädde en ny lag i kraft som ger länsstyrelserna rätt att vitesförelägga kommuner som inte verkställer domar som vunnit laga kraft. Men det finns ingen lagstiftning som skyddar dem som har fått ett positivt myndighetsbeslut av kommunen och sedan inte fått det verkställt. I är det ca 500 personer som inte fått det bistånd som lagen ger dem rätt till. Enligt , , har dessa personer inget stöd i lagen för att de ska få den biståndsinsats de har rätt till. Det enda de kan göra är att vänta och se om det t.ex. blir någon sjukhemsplats ledig. Den väg som JO visar på för kommande ärenden i kommunerna är att den ansvariga nämnden avslår alla ansökningar om bistånd om nämnden inte kan verkställa . Så kan var och en själv överklaga till länsrätten. Det är den rättssäkerhet som lagen ger dem som är i behov av bistånd. De måste alltså själva förmå biståndshandläggaren och nämndledamöterna att avslå deras ansökan annars kan de inte överklaga. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att det ska gå att överklaga positiva men icke verkställda myndighetsbeslut?