ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11608 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:608 av () till justitieminister om drogen kat Insmugglingen av kat har ökat påtagligt i landet. finns ungefär 8000 missbrukare i . Än så länge är kats användningsområde begränsat till afrikaner och är ett stort problem i dessa grupper. kommer i stora mängder till och . Härifrån skeppas katväxterna vidare till bl.a. . Visserligen är kat narkotikaklassat , men straffsatsen är inte tillräcklig. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta så att straffsatsen höjs och brottsligheten minskar?
fr · GN11609 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:609 av () till statsrådet om övervikt bland ungdomar av den svenska befolkningen är överviktig. Denna utveckling tyder på att övervikt är ett stort folkhälsoproblem. Övervikt och fetma har mycket allvarliga medicinska och psykosociala konsekvenser för den enskilde. Det är oftast förenat med en ökad förekomst av sjukdomar som diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar och vissa cancerformer. Man uppskattar att den samhälleliga kostnaden för övervikt ligger runt /år. Dessutom så försämras ofta livskvaliteten för den enskilde genom återkommande ångest, depressioner, diskriminering av omgivningen osv. Denna utveckling kan även ses hos våra ungdomar. Enligt WHO:s måttstock så har andelen överviktiga bland dem som mönstrat ökat från 6,1971 till 17,1998. Enligt generaldirektör ska ett fysisk-aktivitets program presenteras och påbörjas . beräknas slutbetänkande lämnas . Eftersom utvecklingen redan hunnit i kapp oss så bör något konkret göras och inte . I skolorna bör t.ex. gymnastikundervisningen förändras och undervisning om kost och kropp förstärkas. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att våra ungdomar redan nu på ett konkret sätt uppmärksammas på problemen med övervikt och fetma?
fr · GN11610 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:610 av () till statsrådet om beskattning av idrottsmäns resor Skattereglerna för idrottsföreningar är otidsenliga. tvingas i princip alla idrottsföreningar att bryta mot lagen eller rättare sagt chansa på att de inte blir föremål för revision. Problemet är följande: En idrottsförening som ersätter spelare, som använder den egna bilen till tävling och träning, med t.ex. 10kr per mil, måste enligt nuvarande regler deklarera denna ersättning som utbetald lön och den spelare som får ersättningen ska deklarera ersättningen som inkomst. Om samma idrottsman i stället för träning åker med bilen till styrelsemöte, kan han skattefritt ta emot ersättning upp till 15kr per mil. Dessa regler motverkar samhällets intresse att skapa god ungdomsverksamhet och försvårar för främst mindre idrottsföreningar på landsbygden. De otidsenliga skattereglerna motverkar samhällets acceptans för skattesystemet och demoraliserar i detta fallet folkrörelsearbetet. Jag vill fråga idrottsministern om regeringen är medveten om denna situation och vilka åtgärder som planeras.
fr · GN11611 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:611 av () till miljöminister om bilfri dag Den 4februari hölls i en stor konferens under mottot En bilfri dag i stan. Den var avsparken för en gemensam aktion i hela EU i avsikt att få så många städer som möjligt att ordna en bilfri dag den 22september . står bakom denna från början franska idé och , kommissionär för miljöfrågor inledde konferensen. Syftet med aktionen är givetvis att ruska om medborgarna och förmå dem att avstå från bilen när de förflyttar sig, åtminstone för . Att få folk att pröva på att cykla, åka buss, spårvagn, tunnelbana eller ta sig fram till fots. En bilfri dag utan avgaser och bilköer bryter invanda mönster och ger nya erfarenheter. Ett av de största problemen i dagens är biltrafiken och dess utsläpp. Att påvisa nödvändigheten av en förändring och förankra insikten om denna, är en mycket viktig del av miljöarbetet. Den 22september som gemensam dag över alla gränser tydliggör behovet av gemensamma åtgärder och blir ett stöd för höjda miljökrav. städer borde vara med och det är givetvis viktigt att deltagandet är förankrat lokalt. Det visar erfarenheterna från de 66 franska och 93 italienska städer som deltog . Kommer miljöministern att vidta några åtgärder för att få så många svenska kommuner som möjligt att delta i den bilfria dagen den 22september ?
fr · GN11612 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:612 av () till miljöminister om silver i slam Metallhalter i slam har diskuterats . Det har då främst varit kadmium, som oroat. visar mätningar från flera reningsverk att slammet innehåller även andra metaller. Det gäller silver, platina, och . Användningen av flera av dessa ökar i samhället. Enligt nr 4664 Silver är silver giftigare för jordbakterier än mer uppmärksammade metaller som kadmium, bly, koppar och zink. Eftersom silvret blir kvar och anrikas ju mer slam som sprids ut förgiftas miljön för dessa nödvändiga nedbrytare för tid och evighet. Beräkningar visar att halterna kommer att fördubblas i marken , om slammet används i jordbruket. För sju metaller i slam; bly, kadmium, koppar, krom, kvicksilver, nickel och zink, finns gränsvärden. Men för de metaller man nu funnit i oacceptabla mängder som silver, uran, platina och finns varken gränsvärden för eller kontinuerliga mätningar i slam. Jag vill fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förhindra att silver anrikas i jorden?
fr · GN11613 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:613 av () till socialminister om stöd till föräldrar med handikappat barn En undersökning gjord av och Ungdomar visar att belastningssmärtor och psykisk utmattning är mycket vanligt hos mammor till barn med rörelsehinder. Mycket tyder på att hälsotillståndet hos föräldrar till barn med rörelsehinder är avsevärt sämre än hos andra föräldrar. För bara 20@30 år sedan vistades barn med svåra funktionshinder på institutioner. Tack vare olika handikappolitiska reformer kan barnen leva hemma med sina familjer. Detta är givetvis en mycket positiv utveckling men kräver att man på olika sätt stöder föräldrarna. Ett sådant stöd är t.ex. bostadsanpassningen som inte fungerar tillfredsställande. Lagstiftningen är i stort utformad så att den riktar sig till en vuxen rörelsehindrad person i stället för att även beakta den speciella situation som en familj med ett handikappat barn befinner sig i. Vid behovsanalysen av olika stödformer bör man se till helheten, dvs. i detta sammanhang familjen. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att man vid behovsanalysen av stöd till föräldrar med handikappat barn ser till helheten, dvs.
fr · GN11614 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:614 av () till socialminister om farmaceutbrist Enligt uppgift är det stor risk att flera apotek tvingas stänga på grund av farmaceutbristen. Värst drabbad är apoteksgrupp där 2@3 apotek tvingas stänga om inte minst tre farmaceuter kan rekryteras. Orter som i första hand berörs är , och . Situationen är ytterst allvarlig särskilt för innevånare på orter där det endast finns ett apotek att tillgå. Att medborgare på orten ska kunna få ut sin medicin där man bor är mycket viktigt. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att råda bot på den akuta bristen på farmaceuter?
fr · GN11615 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:615 av () till socialminister om forskning om elöverkänslighet Problem med s.k. elöverkänslighet ökar i och andra västländer. beräknas i runda tal 200000 svenskar ha större eller mindre problem, som kan härledas till just elöverkänslighet. Det är emellertid fortfarande svårt för drabbade personer att få fullt stöd av läkarvetenskapen, eller kommunen. Läkarvetenskapen väntar på anvisningar och kommunerna vågar inte stödja drabbade kommuninnevånare med elsanering av bostaden. I ett interpellationssvar säger ministern bl.a. "att det är angeläget med ytterligare forskning om elöverkänslighet och att sådan forskning pågår samt att har uppdraget att redovisa en utvärdering på området". Enligt de uppgifter undertecknad har fått går forskningsresurserna framför allt till den på området etablerade forskningen. Det har inneburit att den forskning som är kritisk och som problematiserar utbyggnad av mobilnät, bredbandsnät och elektriska anläggningar, stryps på resurser. Det är viktigt att i sådana här frågor använda försiktighetsprincipen och därför ge möjlighet också för den kritiska forskningen att utveckla sina synpunkter. Frågan om elöverkänslighet är både humanistisk och näringspolitisk. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga socialministern: På vilket sätt kommer man att tillföra den kritiska forskningen om elöverkänslighet tillräckliga resurser?
fr · GN11616 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:616 av andre vice talman () till statsrådet om erfarenheter av Förintelsen vid asylansökningar Inför försökte () och jag själv fästa regeringens uppmärksamhet på ett aktuellt problem. Vid Invandrarverkets och bedömning av asylskälen i för ett litet antal personer, flyktingar från och , har man över huvud taget inte tillmätt det faktum att de har personliga mörka upplevelser från Förintelsen någon vikt. I en kort kommentar till vår artikel har statsrådet bara konstaterat att detta inte var känt. Med anledning av detta vill jag nu fråga statsrådet: Har regeringen vidtagit några åtgärder för att se till att egna erfarenheter från Förintelsen vägs in vid asylbedömning?
fr · GN11617 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:617 av () till statsrådet om biståndsmedel till narkotikaodlare Jag har frågat justitieminister vad hon avser göra för att stävja det skenande katmissbruket bland framför allt Somalier i . har det uppdagats att svenska Sidamedel används till bönder i som odlar kat bland sina grödor. Sidaprogrammets distriktschef i Meru, ett av världens främsta katdistrikt, har för TV4 berättat att flera katodlare sitter med i programmets lokala styrelser. Den person som ansvarar för biståndsprogrammet på den svenska ambassaden i och är anställd av Sida har uttalat att han tycker att katodlarna ska få vara med om de bara använder inkomsterna från katet till något bra. Vilka åtgärder tänker biståndsministern vidta för att svenska skattepengar inte ska gå till narkotikaodlare i ?
fr · GN11618 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:618 av () till utrikesminister om Om myndigheter vägrar gå med på återförening genom förhandlingar tvingas den kinesiska regeringen vidta alla tänkbara drastiska åtgärder, inklusive bruk av maktmedel. Så varnar inför det kommande presidentvalet . har fria val till Nationalförsamlingen och demokratiskt val till presidentämbetet. är en av högst utvecklade demokratier och har från ett auktoritärt styre nu genomfört grundläggande demokratiska principer som politisk frihet, yttrandefrihet, fria val och respekt för mänskliga rättigheter. måste enligt min mening med kraft markera sitt ogillande mot maktspråk, i vars förlängning det finns ett underliggande militärt hot, mot en fri demokrati i . Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att markera missnöje med hot mot och dess vidare demokratiska utveckling?
fr · GN11619 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:619 av () till jordbruksminister om dubbelregistrering av jakträtt Den s.k. dubbelregistreringen av mark ovan odlingsgränsen, är till synes en ständig källa till konflikter mellan ortsbor och samebyar. Ordningen, reglerad av lag, innebär att renbetesmark ovan odlingsgränsen registreras dubbelt som jaktlicensområde enligt rennäringslagen §32. Det betyder att den privat ägda marken kan nyttjas för jakt av såväl fastighetsägaren som av den aktuella samebyn. Den historiska försyndelse som staten måste göras ansvarig för förpliktar också staten att ingripa med en ny lagstiftning för att komma till rätta med problemet. Dagens lagstiftning är omodern, och uppfyller inte den nya tidens förutsättningar. Den parlamentariskt tillsatta rennäringspolitiska kommittén borde därför tillfogas uppdraget att också hantera problematiken kring dubbelregistrering. En rimlig utgångspunkt borde vara att staten löser ut samebyarna från rätten till jakt och fiske på privat mark, och att dubbelregistreringen därmed kan avfärdas via ny lagstiftning. Dialogen med den inriktningen borde starta mellan stat och sameby. Med utgångspunkt från ovanstående frågar jag därför jordbruksministern: Är jordbruksministern beredd att ta initiativ gentemot t.ex. den rennäringspolitiska kommittén med frågan om dubbelregistrering?
fr · GN11620 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:620 av () till näringsminister om färjeavgifter och glesbygdsproblem En av de viktigaste faktorerna för att kunna hålla glesbygden levande är att kostnaderna för resor hålls nere, varigenom många ges en möjlighet att arbeta i tätort och bo på landsbygd @ och vice versa. Detta kan underlättas på många sätt, t.ex. genom sänkning av skatt på bränsle. Men även andra frågor måste lösas. En svårbegriplig ordning är prissättningen på färjetrafik mellan fastlandet och öar i skärgård. För den som bor på en ö dit färjor går är överfarten utan avgift. Vederbörande har dessutom en möjlighet att snabbare och billigare kunna frakta varor till berörd ö. Andra åter, som kanske bor på en grannö till den förstnämnda och dit man färdas på en färja som inte tillhör , drabbas av att få högre transportkostnader, därigenom högre varupriser i den lokala butiken och i årlig resekostnad per familjemedlem. Mot bakgrund av ovanstående frågar jag därför näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att skapa rättvisa mellan öboende och att därigenom också främja ekonomin i glesbygden?
fr · GN11621 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:621 av () till statsrådet om avtal med SOS Alarm Rutinen att tillkalla polis som ambulans skickas till arbetsplatsolyckor bygger på att det finns ett avtal med SOS Alarm om att rutinen ska följas. Enligt SOS Alarm har rutinen i stort efterlevts . Enligt SOS Alarms kvalitetssystem ska alla rutiner vara följden av ett avtal med en eller flera av samhällets organisationer. Eftersom det inte finns något avtal om att tillkalla polis vid arbetsplatsolyckor så menar SOS Alarm att man inte har någon skyldighet att följa rutinen. Därmed riskerar yrkesinspektionen att förlora en viktig informationskälla om allvarliga olyckor. Det är med anledning av en olycka vid ett företag i som problemet uppdagades. En kvinna fick fallande plåtar över ett ben. Ambulansen kom, men SOS Alarm hade inte kallat polisen till platsen. ägs till hälften av . Min fråga är vilka åtgärder statsrådet avser vidta för att säkerställa att polis tillkallas som ambulans skickas till arbetsplatsolyckor.
fr · GN11622 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:622 av () till utbildningsminister om planer på universitet presenterade rektorn för , , en skiss för att starta ett Dalauniversitet. Självklart är det många regioners önskan @ kanske alla regioners @ att ha ett universitet i sitt län. Då statsrådet besökte och skissen på Dalauniversitet presenterades sade statsrådet, enligt medier: "Glöm det !" Det är förstås ingen mening som uppmuntrar i en region som, befolkningsmässigt, blöder och där regeringens övriga ledamöter säger att det behövs "initiativ". Att dessutom har lägst andel högskolestuderande, i förhållande till befolkningsantalet, är inte heller något som är positivt. Vilka planer har statsrådet för en utökning av antalet universitet i vårt land?
fr · GN11623 · 2000-02-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:623 av () till statsrådet om behörighet till nationellt program Den studerande, som börjar på gymnasieskolans nationella program måste ha godkända betyg från i svenska, engelska och matematik. Skälet är att eleven ska ha goda möjligheter att fullfölja sina studier på programmet. Det individuella programmet ska ge eleven det stöd hon eller han behöver för att senare fullfölja ett nationellt program. Bland de elever, som inte har full gymnasiebehörighet finns en grupp elever med mycket goda studieförutsättningar. Det gäller bl.a. ett antal invandrarelever, som kommit till relativt sent , prioriterat svenskundervisning och övriga ämnen, men inte haft en chans att klara fullgoda kunskaper i engelska i konkurrens med sina svenska kamrater. Många av dem har över huvud inte studerat engelska i sitt hemland. Deras studieengagemang talar starkt för att de har möjlighet att ta igen det de tappat i engelskämnet . För eleven upplevs barriären till de nationella programmen som orättvis och som ett misslyckande. Bl.a. Bergslagsskolan i har därför efterlyst en möjlighet för skolorna att vid särskilda skäl ge dispens från kravet på godkänt i engelska när eleven i övrigt har goda förutsättningar att fullfölja ett nationellt program. Är skolministern beredd att pröva möjligheterna för gymnasieskolorna att vid särskilda skäl ge dispens från kravet på godkänt i engelska som villkor för studier på ett nationellt program?
fr · GN11624 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:624 av () till statsrådet om export av pornografiskt material Den negativa inverkan pornografi har på människor och samhälle liksom rätten att kunna välja bort pornografi är i fokus i . Jag har, bl.a. i motionsform, tagit upp pornografiska sändningar och välkomnar debatten. Pornografi ger en förvriden bild av sexualiteten och vi kan inte utesluta ett samband mellan bruket av pornografi och användandet av könsord, könsmobbning, sexuellt tvång och sexuella övergrepp. Kritiken måste också börja inkludera den export som sker från EU-länderna. EU, som ska prioritera jämställdhet, exporterar kvinnoförtryck i form av grov pornografi. Berörda ministrar inom EU borde ta upp frågan ur exportsynpunkt. Katastrofen med smittspridning av hiv skyndar på ett agerande. har, på ett imponerande sätt, tagit krafttag mot aids och behöver stöd i sitt livsviktiga arbete. På en resa i mötte vi, i samtal med ugandier, problemet med pornografin. De tog upp sin oro över hur den grova pornografin tränger sig på i . Unga människor är särskilt utsatta, de behöver få seriös information om sex och samlevnad. Att satsa på information om aids och reproduktiv hälsa för unga pojkar och flickor är att investera . Pornografi däremot undergräver och riskerar att tränga undan saklig information. Inom EU-kretsen pekades främst ut som producentland. Frågan om pornografiexport måste uppmärksammas och sättas i relation till de seriösa informationsinsatser som görs för att stoppa spridningen av aids. Min fråga är om statsrådet agerat för att uppmärksamma problemet med export av grov pornografi.
fr · GN11625 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:625 av () till statsrådet om trolldom eller tro Trolldom eller tro, den uppmärksammade barnmisshandeln i har berört oss alla. Det aktuella fallet ska jag inte gå närmare in på utan min fråga berör det som följt i spåren av denna tragiska händelse. Vi har i medier kunnat se en ström av förvirrade uttalanden och artiklar kring traditionella afrikanska religioner. Den brist på kunskap som redan tidigare påtalats i det svenska samhället kring traditionella afrikanska religioner har blottlagts. Med detta har också fördomar och koloniala betraktelsesätt synliggjorts. De som bekänner sig till denna form av religiositet återfinns ej i statistiken, är inte synliga med kyrkor och genom missionsverksamhet eller genom deltagande i samhällsdebatten. Men vet vi att det ändå finns människor bland oss som känner sig djupt kränkta över de uttalanden som görs. Det är oroande om dessa fördomar även fortsättningsvis ska få spridas så obehindrat. För att inte undergräva vidare integrationssträvanden borde berörda myndigheter reagera. Min fråga är om statsrådet ämnar göra något för att motverka fördomar kring traditionella afrikanska religioner.
fr · GN11626 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:626 av () till statsrådet om studiehinder i komvux Den kommunala vuxenutbildningen är primärt ett kommunalt ansvar men regeringen har såväl ett övergripande som ett uppföljningsansvar. Enligt komvuxförordningen ska kommunen sträva efter att erbjuda sådan gymnasial utbildning som medborgarna efterfrågar. Den studerande eller sökande till komvux har däremot inte en lagstadgad rätt till gymnasial vuxenutbildning. En sådan laglig rätt har man endast till grundläggande vuxenutbildning motsvarande grundskolenivå. Varje kommun har med dessa bestämmelser möjlighet att göra ett urval bland de sökande till utbildningen och kan alltså ha regler som kan stå i strid med målsättningen för komvux. Jag kommer från , en kommun där en femårsregel tillämpas vid ansökningar till komvux, för elever med tidigare studier på gymnasial nivå. innebär en lång väntan för en ung människa som önskar få behörighet för att kunna söka till vidare studier. Femårsregeln tar inte heller hänsyn till särskilda omständigheter. De grupper som är i störst behov av komvux möter hinder som står i strid med målet att ge varje elev möjlighet att utvecklas och uppnå målen. Hinder som borde utvärderas men också undanröjas. Min fråga till statsrådet är om man vidtagit någon åtgärd med anledning av de tidsgränser som är till hinder för studier på komvux.
fr · GN11627 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:627 av () till socialminister om utredningen I God Tro Utredningen I God Tro, SoU 1998:113, var av många en efterlängtad och efterfrågad utredning. Den lämnades och har därefter remissbehandlats. Utredningen belyser olika trossamfund och sekter och de problem som uppstår för enskilda människor när de vill lämna en auktoritär sekt. Eftersom debatten i frågan inte är aktiv är jag orolig för att engagemanget kommer att avstanna. För de människor som väljer att lämna en sekt, liksom för deras anhöriga, är det av stor vikt att samhället hjälper dem att återvända till ett normalt liv. Inte minst gäller detta barnen, som inte själva valt att gå med i en auktoritär sekt och som inte har något annat liv att referera till. Behovet av mer kunskap om olika former av nyandliga rörelser är stort. Min fråga till socialminister är om ministern har för avsikt att åtgärda de problem som tas upp i utredningen.
fr · GN11628 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:628 av () till statsrådet om arbetsskadeförsäkringen Kommer regeringen att lämna en proposition i sådan tid att vårriksdagen kan fatta beslut om en reformering av arbetsskadeförsäkringen?
fr · GN11629 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:629 av () till statsrådet om fick i uppdrag 1997 att undersöka om försäkringen mot sjuklönekostnader motsvarar arbetsgivarens behov av försäkringen samt presentera alternativ till denna försäkring. Utredningens förslag lades i byrålådan. Regeringen har bara försökt möta de ökade problemen med sjukfrånvaro och dess följder med tillsättande av nya utredningar. Visst behövs utredningar för att förändra på lång sikt, men åtgärder behöver också vidtas för att ge snabba resultat. Kostnaderna för sjukförsäkringarna fortsätter att öka och människor mår dåligt. När man på nytt undersöker sjukförsäkringssystemet i den nytillsatta sjukförsäkringsutredningen borde en utgångspunkt vara att beakta utredningen 1997:s slutsatser. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den nytillsatta sjukförsäkringsutredningen beaktar förslag som presenterades 1997?