ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11957 · 2000-05-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:957 av () till utrikesminister om Heliga Stolen Inom EU:s geografiska område ligger , Heliga Stolen. Där, i vad som är en egen stat, utövar påven sitt ämbete. Jag vill nu tala om påvens roll som politiker. Även om Heliga Stolen är en liten stat till ytan så har dess politik en långt större räckvidd. Heliga Stolen har diplomatiska förbindelser med 150 länder och finns med i internationella sammanhang. Man driver aktivt olika frågor och påven påverkar, genom sina ställningstaganden, vardagen för många miljoner människor. Utmärkande för Heliga Stolen är dess hierarkiska och patriarkala struktur. Alltmedan det omslutande EU fått tydligare skrivningar om jämställdhet. och EU har fått ett allt större ansvar för hur man förhåller sig till jämställdhet i tredje land och därmed också till påvens bristande syn på jämställdhet. Till katolska kyrkan hör också ett stort antal ordnar och kongregationer. bedriver även en omfattande missions- och biståndsverksamhet. Många positiva och föredömliga insatser görs men faktum kvarstår att med en annan syn på jämställdhet skulle effekten av insatserna ge mer utveckling. Att kvinnor kan bli är inte tillräckligt. Den kvinnosyn som Heliga Stolen hävdar går tvärtemot . Påvens inställning till viktiga utvecklingsfrågor som sexuell och reproduktiv hälsa, abort, kondomer och aids riskerar att slå hårdast mot fattiga, maktlösa kvinnor, de redan mest utsatta. Påven fördömer även homosexualitet. Vad avser utrikesminister vidta för åtgärder för att EU:s kontakter med Heliga Stolen också ska omfattas av en dialog om vikten av jämställdhet?
fr · GN11958 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:958 av () till jordbruksminister om det kustnära fisket För att erhålla kunskap om förändringar i olika fiskebestånd är det nödvändigt med kontinuerlig övervakning (monitoring) i olika former. har tillgången på torsk minskat drastiskt. Regelbundna undersökningar är därför viktiga för att få fram utvecklingstendenser och orsakerna till de nuvarande och eventuellt framtida förändringar av olika fiskebestånd. Regeringens uppdrag till () att analysera det småskaliga kustfisket ska redovisas . Detta arbete är välkommet men denna typ av undersökningar bör bedrivas kontinuerligt för att forskare ska kunna kartlägga olika orsakssammanhang. Är jordbruksministern beredd att ge Havsfiskelaboratoriet i resurser för regelbundet återkommande undersökningar av kustnära fiskebestånd?
fr · GN11959 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:959 av () till näringsminister om översyn av rekryteringsprocess har länge på olika sätt påtalat problemet med att har ett lönsamhetskrav på sin verksamhet som gör att människor med funktionshinder riskerar att inte få sysselsättning i verksamhet. Detta bekräftas nu i senaste rapport . Enligt RRV är den sammantagna bilden att de ekonomiska kraven på har medfört att produktionen @ och inte individen @ sätts i första rummet. Prioriteringen av produkten har i praktiken inneburit att till viss del söker rekrytera personer med särskilda kvalifikationer snarare än personer med särskilda behov. tycker att det är nödvändigt att tillförsäkra människor med fysiska och psykiska funktionshinder möjlighet till ett aktivt arbetsliv genom olika stödformer. Det arbetsmarknadspolitiska stödet till arbetshandikappade måste ses över för att passa dagens arbetsmarknad. Uppsatta mål uppnås inte med dagens regelverk, därför finns all anledning att göra en översyn. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att tillsätta en parlamentarisk utredning med anledning av de synpunkter som framkommit i 2000:14?
fr · GN11960 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:960 av () till näringsminister om Postgirots avgifter på utbetalningskort Postgirot har beslutat att mottagare av utbetalningskort som önskar hämta ut pengarna på Posten eller genom lantbrevbärare får betala en avgift på för betalningstjänsten. Om beloppet är eller mindre tas ingen avgift ut den 1 april@30 september. Används eget postgirokonto eller gult postgirokuvert är tjänsten kostnadsfri. Kunder som skickar pengar manuellt, får fr.o.m. betala . Postgirot tar således i nämnda fall betalt två gånger, en gång när pengarna skickas, och en gång till när pengarna tas ut. Postgirots avgifter har väckt ilska och irritation hos många. i samlade utanför postkontoret in ca 200 namn med protester mot avgifterna. Många vill helt enkelt fortsätta ta ut sina pengar manuellt utan att straffas, det gäller inte minst äldre människor. Även om avgifterna kan tyckas vara blygsamma är de kännbara för dem som lever på marginalen. Jag vill fråga näringsministern: Vilka, om några åtgärder, avser ministern att vidta mot Postgirots avgifter för användning av utbetalningskort?
fr · GN11961 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:961 av (m) till statsrådet om hyror i skärgården På grund av det höga fastighetsvärdet på fritidsbostäder i skärgården försvåras möjligheterna att tillhandahålla lokaler mot rimlig hyra för näringsverksamhet i denna glesbygd. Den regionalpolitiska målsättningen om en levande skärgård riskerar här att kollidera med principen om marknadsmässig prissättning på t.ex. statligt ägda fastigheter. Problemet har bl.a. aktualiserats i samband med hyressättning på Öja (Landsort) där lokala entreprenörer driver verksamhet i av ägda och förvaltade byggnader. När frågan om ny huvudman för Öja, efter , blev aktuell förordade samtliga regionala organ som bl.a. tillämpar en flexibel hyressättning och som använder eventuella överskott i fastighetsrörelsen till gagn för skärgårdens intressenter. Regeringen valde dock, utan remiss till berörda regionala parter och utan att pröva alternativet , att stanna för den lösning som och utarbetat. Om regeringen i detta fall vägrar att överlåta huvudmannaskapet till skulle den i gengäld t.ex. kunna medge dispens från generella riktlinjer beträffande hyressättningen i riktning mot ett slags självkostnadshyra vad avser statligt ägda fastigheter som upplåts för näringsverksamhet i ytterskärgårdens glesbygdsområden. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkerställa att fast egendom i skärgården @ som ägs eller disponeras av statliga myndigheter och som inte längre behövs för sina ursprungliga syften @ på rimliga villkor kan upplåtas för ändamål av regionalpolitisk betydelse?
fr · GN11962 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:962 av () till socialminister om fria sprutor till sprutnarkomaner Enligt uppgift har en utredning inom kommit fram till att man i bör börja med utdelning av sprutor till sprutnarkomaner. Detta förslag läggs fram som vi får larmrapporter från polis och tull samt från om den kraftiga ökningen av narkotikabruk. Narkotikabruket har nått 1970-talets rekordnivåer. utvärderingar av sprutprojekt från ger inga belägg för att dessa minskar spridningen av hiv eller gulsot, vilket var syftet med projekten från början. Att då starta nya projekt, som konsumtionen av narkotika kraftigt ökar, vore att ge signaler om att är inne i en liberaliseringsutveckling. Vid en interpellationsdebatt med gav socialministern intryck av att förespråka en restriktiv syn på metadonprojekt, varför jag utgår från att denna syn också gäller sprutprojekt. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser socialministern vidtaga för att hindra att förslag om nya sprutprojekt genomförs?
fr · GN11963 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:963 av () till utbildningsminister om polisutbildningen i beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag att polisutbildning ska påbörjas i . Bakgrunden är bl.a. ett skriande behov av fler nyutbildade poliser. Justitieministern har också tagit första spadtaget till lokaler för utbildningen. Från universitets sida har ett stort arbete lagts ned för att utbildningen ska kunna börja . har tillskrivit regeringen för att få löst det problem som består i att vissa delar av utbildningen inte har högskolestatus, varför inte har någon examinationsrätt. Från har uttalats att detta kan ta . Svenska folket har rätt att förvänta sig att den stora polisbristen avhjälps så snabbt det någonsin är möjligt och ingen fördröjning gentemot beslutade tidsplaner kan accepteras. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidtaga för att säkerställa att polisutbildningen i kommer i gång i samband med höstens terminsstart?
fr · GN11964 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:964 av () till statsrådet om human bedömning vid beslut om besöksvisum Många medborgare i kommer från länder dit de ofta inte kan återvända. Enda sättet att få träffa sina anhöriga är då att de får komma hit på besök. För vissa länder har en restriktivare visumpolitik. Det finns en praxis att vara mer uppmärksam mot personer som kommer från vissa länder, där t.ex. avhoppsfrekvensen är hög. Många människor upplever därför att kontakten med släktingar försvåras av myndigheternas hantering av visumansökningar. Inte minst med tanke på vilken syn de människor som bor och verkar här får på det svenska samhället när de förvägras möjligheten att hålla kontakten med sina anhöriga, är det angeläget att besöksvisum kan bedömas humant. Detta kan ske om ansökningen behandlas utifrån varje enskild individs situation. Regeringen har tidigare uttalat att när det gäller besök av släktingar och besök av kommersiella och kulturella skäl så är det viktigt att viseringskrav inte i onödan försvårar detta. Det är mycket positivt att regeringen nu i de antagna direktiven till den parlamentariska utredningen som ska se över reglerna om anhöriginvandring, anger att även viseringspolitiken ska ses över. I kommittédirektiven framgår det att "möjligheten för äldre anhöriga att hålla kontakt med anhöriga i genom att visering och uppehållstillstånd för besök beviljas skall också beaktas". Man kan tolka detta som att det endast är äldre släktingar som berörs av översynen. Enligt min uppfattning är det lika angeläget att beakta viseringspolitiken generellt. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet om hon är beredd att verka för att viseringspolitiken som helhet beaktas i utredningen.
fr · GN11965 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:965 av () till socialminister om nedläggning av tobaksfabrik i ? I finns tre tobaksfabriker, en av dessa i . Någon, kanske alla, är nedläggningshotade baserat på förslag från att cigaretter som exporteras från EU måste följa unionens gränsvärdesregler. Förslaget är obegripligt mot bakgrund av att EU tillåter export av inom unionen tillverkade t.ex. läkemedel och bilar som inte får säljas inom unionen. I andra EU-länder har man reagerat negativt mot förslaget, vilket också borde göra. EU:s dåliga folkliga förankring i och inom övriga EU, med undantag för de länder som är nettobidragstagare, stärks inte av byråkratbeslut där logik och konsekvens helt lyser med sin frånvaro. Tobaksfabriken i har 350 anställda och dessa kan förlora sina jobb i en stad där arbetslösheten redan är alltför hög. Det kan rimligtvis inte vara EU:s uppgift att stoppa medlemsländers produktion till marknader utanför unionen där produkten efterfrågas. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta med anledning av förslag att förbjuda unionsmedlemmar att exportera produkter till marknader utanför EU där produkten faktiskt både efterfrågas och tillåts säljas?
fr · GN11966 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:966 av () till socialminister om anslag I regeringens förslag till tilläggsbudget föreslås att anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet minskas med för att användas till andra ändamål inom utgiftsområde9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Någon redogörelse för vilka konsekvenser detta får lämnas inte. Av nämnda anslag föreslås att överförs till den av regeringen beslutade nya fördelningsmodellen för bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer, anslag B5. Inte heller på detta område redovisas den nya fördelningsmodellen eller konsekvenser av förslaget. Vilka åtgärder avser ministern vidtaga för att de konsekvenser av förslag som lämnats till klargörs?
fr · GN11967 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:967 av () till socialminister om kartläggning av komplementära och alternativmedicinska behandlingsformer Komplementära och alternativmedicinska behandlingsformer tar allt fastare former vid sidan av den traditionella skolmedicinen. Alltfler sjuka människor uppsöker mer och mer dessa behandlingsutövare som sitt första alternativ i stället för yrkesutövare inom hälso- och sjukvården. Det har förflutit behandlade olika frågeställningar kring alternativmedicinsk verksamhet. Vad vet vi om dessa behandlingsformer? Hur många är utövarna? Vilka behandlingsformer erbjuder man patienterna? Vilken risknivå kan föreligga för patienter som söker dessa utövare? Många frågor bör klarläggas. Det är angeläget att genomföra en kartläggning av senare års forskning, alternativbehandlarnas utbildning och omfattning samt patienternas erfarenheter. Vilka åtgärder avser socialministern vidtaga för att en kartläggning av komplementära och alternativmedicinska behandlingsformer kommer till stånd?
fr · GN11968 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:968 av () till justitieminister om bristfälliga rättsintyg Polis och åklagare har klagat över att läkarnas rättsintyg är illa skrivna, kommer för sent och är otydliga. Latinska termer, krångliga förkortningar och felstavningar gör att man ibland inte förstår vad läkaren beskriver. Drabbade blir både gärningsmän och offer. Gärningsmännen kan komma lindrigare undan när läkare missar att beskriva skadorna, eller dömas till för hårda straff när skadorna överdrivs. Om brottsoffrets skador inte blir korrekt beskrivna och bedömda direkt efter att skadorna uppstått kan det vara svårt att i ett senare skede inhämta fakta. Bristfälliga rättsintyg kan exempelvis medföra att kvinnor inte orkar stå fast vid sin polisanmälan utan drar tillbaka den. Olika åtgärder för att förbättra rättsintygens kvalitet är tänkbara. Exempelvis mallar och lathundar, utbildning och bättre information. Då det finns ett behov av likformighet förefaller det vara en uppgift för centrala myndigheter att ta itu med. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att standarden på rättsintygen ska förbättras?
fr · GN11969 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:969 av () till justitieminister om ljuddämpare på jaktvapen av den svenska befolkningen har någon form av hörselskada. Av dessa hundratusentals människor är en stor del jägare. En orsak till denna grupps hörselproblem kan vara att de utsätts för mycket höga decibeltal i samband med att de avlossar skott från sina jaktvapen. krävs licenstillstånd för att få använda ljuddämpare på sitt jaktvapen. Om man får dispens att använda ljuddämpare så gäller det ofta för att man har ådragit sig en hörselskada. Om det däremot vore tillåtet att använda ljuddämpare så hade många hörselskador kunnat undvikas. Dagens jaktstudsare har en knall som vida överstiger . En ljuddämpare får enligt reglerna reducera ljudet till . Det är alltså inte frågan om att man tillåter "tysta" jaktvapen för tjuvjakt som några vill hävda. Att reducera decibeltalet till dessa nivåer skulle emellertid innebära minskad frekvens av hörselskador. Det förefaller något bisarrt att när tekniken finns för att rädda många från hörselskador ändå ha ett regelsystem som försvårar användningen av denna "skyddsutrustning". Ljuddämpare till en nivå av för jakt1-vapen borde, i likhet med kikarsikte, vara tillbehör som inte kräver tillstånd från polismyndighet. Avser regeringen att föreslå en ändring vad gäller dagens regelsystem för att få använda "skyddsutrustningen" ljuddämpare på jaktvapen klass1?
fr · GN11970 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:970 av de () till statsrådet om handeln med levande djur Återigen får vi i TV se fruktansvärda bilder på hur djur misshandlas och vansköts under djurtransporter. Det finns en avgrundsdjup skillnad mellan att handla med och transportera levande djur eller döda ting. Ändå tycks detta inte gälla för en del och på vissa ställen i världen. I varje samhälle som vill kalla sig civiliserat måste det finnas moral och respekt för hur man behandlar levande varelser, vare sig det gäller människor eller djur. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att det, när det gäller handel med och transport av levande djur, i regler och lagar förs in ett moment av moral och respekt för djuren?
fr · GN11971 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:971 av () till miljöminister om vedpannor Vid förbränning uppstår emissioner av cancerogena polyaromatiska kolväten (PAH). Detta är ett stort miljöproblem. Att fordonstrafiken är den största enskilda utsläppskällan är ett välkänt faktum, som ofta anförts som argument för beskattning av t.ex. drivmedel. Den näst största källan härstammar från eldning i vedpannor i småhus. Forskningsresultat publicerade i publikationer gör gällande att om fordonstrafikens emissioner sätts till index 100, är emissionerna från vedeldade villapannor 66. Den helt övervägande majoriteten av emissionerna från denna kategori härstammar från äldre vedpannor. Med anledning av detta frågar jag ministern: Är ministern beredd att införa en skrotningspremie på vedeldade villapannor för att fasa ut den äldre och mer miljöfarliga delen av beståndet?
fr · GN11972 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:972 av () till näringsminister om teckningstiden för Teliaaktier har beslutat om en försäljning av en del av aktierna i det av staten helägda . Allmänheten erbjuds att teckna aktier i företaget som börsintroduceras. Enligt uppgift planerar att begränsa teckningstiden , den 25maj@8juni. För många människor, inte minst de som aldrig köpt aktier förut, är det ett beslut som kräver noggranna överväganden. kan anses vara en kort teckningstid även om det skulle vara gott om tid mellan offentliggörandet och teckningstidens utgång. I just det här fallet är det en mellan offentliggörandet och teckningstidens början. Att i det läget ha en så kort teckningstid som skulle vara olyckligt. Om regeringen menar allvar med talet om en folkaktie, och om det verkligen är en önskan att många människor som sällan eller aldrig köpt aktier ska teckna sig, borde teckningstiden vara minst . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge allmänheten möjlighet att noggrant överväga köp av aktier i ?
fr · GN11973 · 2000-05-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:973 av () till statsrådet om stöd till företagande i , glesbygd, är den geografiskt mest omfattande i landet. Att bibehålla och för framtiden säkra att är en levande skärgård är ett ständigt pågående arbete som berör samtliga aktörer och myndigheter i länet. För att de satsningar som är gjorda i skärgården ska överleva och utvecklas och nya komma till, krävs samverkan mellan stat, kommuner, landsting och privata aktörer. Statliga myndigheter och verk bör dessutom föregå med gott exempel och verka på ett sådant sätt att satsningar som är gjorda tas till vara och utvecklas på bästa sätt samt stimulerar till nyföretagande. När drog in lotsutkikarna vid Landsort, och Söderarm satsade , staten och kommunerna 3 miljoner för att behålla en levande skärgård. Dessa satsningar har slagit väl ut. växel flyttade till Landsort och en central för brottsanmälningar till . Nya företag har bildats bl.a. ett på Landsort. För att nya företag ska kunna etablera sig i skärgården behövs framför allt i ett inledningsskede mycket stöd från både stat, kommun och landsting. Ju fler företag som startar desto lättare blir det för företagen, för de bofasta att bo kvar och för nya människor att flytta ut. För att starta näringsverksamhet krävs t.ex. lokaler. Ett stöd från staten kunde vara att den mark, byggnader och annan egendom i skärgården, som inte används för sina ursprungliga syften ställs till förfogande för ändamål av regionalpolitisk betydelse. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att underlätta företagandet i ?
fr · GN11974 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:974 av () till utrikesminister om FN:s sanktioner mot FN:s sanktioner mot har varit i kraft . Syftet var att få att acceptera att världssamfundet inte kan tolerera att landet innehar massförstörelsevapen mot bakgrund av agerande mot . kunde FN på plats genom @ FN:s mission i @ kontrollera att landet inte gavs kapacitet att skaffa sig sådana vapen. Dessa inspektioner har dock upphört på begäran. har fattat ett nytt beslut om en inspektionsgrupp under ledning av . har dock hitintills vägrat att ta emot denna grupp. Sanktionsregimen fungerar inte längre på ett tillfredsställande sätt. Den är direkt katastrofal avseende effekterna på den irakiska befolkningen. Till detta bidrar också den irakiska ledningens uppträdande. Sanktionerna medför att importen till landet av förnödenheter är starkt beskuren. Dels genom direkta förbud, dels genom ett mycket krångligt regelverk som dessutom missbrukas av sanktionskommittén. Även om import av livsmedel och mediciner tillåts, så är ansöknings-, införsel-, inspektions- och distributionsprocessen extremt ineffektiv. Förbudet mot dual use-produkter drivs också långt utöver det rimligas gräns. foor food fungerar dåligt bl.a. på grund av sanktionshinder mot reparationer av infrastrukturen och på grund av fortsatta bombningar. Mycket talar för att sanktionerna genom de nämnda effekterna stärkt ställning inom landet. Genom agerande, som kan tolkas som att inget annat kan få slut på sanktionerna än avgång, har situationen låsts alltmer. Hur man än ser på syftet med sanktionerna och deras effekt i form av begränsningar av militära kapacitet, så kan man inte bortse från de humanitära konsekvenserna som sanktionsinstrumentet fått i detta fall. kan man konstatera, att sanktionerna blivit humanitärt oförsvarbara. Det är läge att söka alternativ utformning av FN:s politik gentemot . Det borde vara möjligt att häva den del av sanktionerna, som närmast kan betraktas som ekonomiska, mot att FN får möjlighet att genom vapeninspektörer fortsätta övervakningen av möjligheter att producera massförstörelsevapen. Jag vill fråga utrikesministern, om är beredd att inom EU och FN verka för en sådan förändring av sanktionsregimen mot , att den humanitära situationen för befolkningen radikalt kan förbättras.
fr · GN11975 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:975 av () till statsrådet om översyn av dispensreglerna för gymnasiet När införde de nya behörighetskraven kunde våra invandrade elever få dispens från kravet på godkänt betyg i engelska. Denna dispens gavs bara . Därefter skulle inga elever undantas behörighetskraven. Många av våra "nya svenskar" är ungdomar. För invandrade ungdomar i åldrarna börjar de flesta ett gymnasieförberedande program med att på heltid studera nybörjarsvenska. Det tar olika men cirka är normalt. Därefter får eleven börja studera andra ämnen som matematik, engelska, NO och SO. Många elever får kämpa oerhört hårt med sin svenska. Men det är inte bara i svenska som eleven ska godkännas utan även i matematik och engelska krävs godkänt betyg. Många av eleverna har aldrig läst engelska och det blir mycket svårt för dem. De har ju redan ett främmande språk genom sitt modersmål och borde kunna befrias från behörighetskravet i engelska. Flera av dem talar t.o.m. mer än ett annat språk. finns det elever som aldrig kan söka till ett svenskt gymnasium utan godkända betyg i svenska, engelska och matematik. För att underlätta integrationen av våra invandrade ungdomar och ge dem en god utbildning krävs en översyn av dispensreglerna. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att underlätta för våra invandrade ungdomar som inte har godkänt i engelska att kunna söka en gymnasieutbildning?