ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12822 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:822 om ökad sjösäkerhet har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att höja sjösäkerheten och därmed rädda liv. Inledningsvis vill jag framhålla att en god sjösäkerhet är och alltid kommer att vara en angelägen fråga för regeringen. Utvecklingen av regelverk och säkerhetsutrustning är en ständigt pågående process, där inte minst är starkt pådrivande i olika sammanhang. Användandet av överlevnadsdräkter skulle sannolikt kunna rädda människoliv vid en fartygsolycka. är det av stor vikt att få fram en modell av överlevnadsdräkt eller liknande som är funktionell och säker, som är lätt att använda och som kan användas av alla oberoende av kroppsstorlek etc. pågår diskussioner mellan de nordiska sjöfartsmyndigheterna om möjligheten att använda s.k. termiska räddningsvästar. Detta är en enklare form av överlevnadsdräkt, men nog så funktionell. Jag ser mycket positivt på dessa diskussioner som för tillsammans med sina nordiska systermyndigheter och jag ser med intresse fram emot att få ta del av slutresultatet. I avvaktan på detta finner jag ingen anledning att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GN12823 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:823 om polisutbildningen har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att tillgodose såväl ändamålsenlighet som kostnadseffektivitet vid placering av polisutbildning i . Som jag också nämnt i tidigare frågesvar är behovet av utbildningsplatser för den polisiära grundutbildningen så stort att det inte kan tillgodoses inom ramen för nuvarande kapacitet. Med hänsyn till behovet av ytterligare utbildningsplatser samt till de särskilda rekryteringssvårigheter som finns i glesbygdslänen kommer att förlägga ett antal utbildningsplatser till . Utbildningen i kommer att starta . Antalet utbildningsplatser bör enligt regeringens mening bedömas med hänsyn till verksamhetens behov och förutsättningarna i övrigt vid varje särskild tid. Vid val av ort för förläggning av dessa utbildningsplatser bör särskilt bl.a. rekryteringssvårigheterna i länen samt närvaro av universitet eller högskola med lämplig profil i orten beaktas. Regeringen har i budgetpropositionen bedömt att det kan finnas behov av att förlägga utbildningsplatser till ännu en eller ett par orter. I den ekonomiska vårpropositionen som presenterades har regeringen gjort en bedömning av vilka resurser som behöver tillföras rättsväsendet. En viktig del av den är att det behövs fler poliser i landet för att bl.a. säkerställa närpolisreformen. har regeringen tillkännagivit att den avser att noga följa rättsväsendets verksamhet och återkomma till om de ytterligare insatser som behövs för att verksamheten ska svara upp mot de krav som riksdag och regering ställer. Det är emellertid som handlägger frågan om ytterligare utbildningsorter och enligt styrelsen är det för tidigt att uttala sig om vilka orter som kan komma i fråga och när detta kan bli aktuellt. Jag har vidare inhämtat att styrelsen i sin prövning gör en noggrann analys av såväl ändamålsenligheten som kostnadseffektiviteten. Regeringen kommer att följa arbete i frågan.
frs · GN12824 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:824 om kulturinstitutionernas hyror har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder med anledning av en ESO-studie om kulturinstitutionernas hyror. Utvecklingen av lokalkostnaderna är av stor betydelse för kulturinstitutionerna. har tagit flera initiativ som syftar till att förbättra underlaget för regeringens ställningstaganden i frågor som rör s.k. ändamålslokaler inom kulturområdet. Bl.a. har Statskontoret fått i uppdrag att studera hur lokalkostnader och lokalarea har utvecklats för myndigheter och institutioner sedan lokalförsörjnings- och fastighetsförvaltningsreformen genomfördes . Vad gäller den som frågeställaren refererar till finns ännu ingen sådan. Eventuella åtgärder med anledning av den kan således övervägas först när det går att ta del av den.
frs · GN12825 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:825 om restelektrifiering har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att skynda på restelektrifieringen. I samband med behandlingen av budgetpropositionen beslutade om ett nytt stödsystem för landsbygdens elförsörjning. Bidragsprogrammet omfattar i ett första steg . I samband med beslutet betonade näringsutskottet (1998/99:NU3) vikten av att bestämmelserna för stödprogrammet ges en distinkt utformning så att den utgiftsnivå som regeringen har förutsatt kan hållas. Enligt kartläggning uppgår den totala kostnaden för att ansluta samtliga permanent bebodda oelektrifierade fastigheter till det ordinarie elnätet till ca . har ansökningar på ca kommit in till . En prioritering som innebär att tillgängliga medel utnyttjas så effektivt som möjligt är alltså nödvändig. I de fall då anslutningskostnaderna är mycket höga bör därför också alternativa former för elektrifiering övervägas. Villkoren för stödet regleras i förordningen (1999:189) om stöd till viss elektrifiering som trädde i kraft den 1maj 1999. Utifrån dessa föreskrifter har tagit fram förslag till arbetsfördelning mellan verket och länsstyrelserna samt utvecklat ett system för att underlätta prioriteringen mellan inkomna ansökningar. betonar dock att detta s.k. poängsystem endast är ett arbetsverktyg och att en individuell prövning alltid görs. Utgångspunkten för såväl regeringens föreskrifter som för Svenska kraftnäts prioriteringar är att så många personer som möjligt ska kunna dra nytta av de resurser som avsatts för stödet. Att resurserna är begränsade innebär självklart att vissa människor blir besvikna och jag har full förståelse för detta. Jag är dock inte beredd att föreslå en ändring av ramarna för stödet.
frs · GN12826 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:826 om isocyanatforskningen har frågat mig om jag är beredd att vidtaga åtgärder för att forskargruppen kring isocyanatforskning i ska erhålla den hjälp som behövs för att långsiktig forskning säkras. Hälsoriskerna med hanteringen av isocyanater är kända . En omfattande forskning pågår i på isocyanatområdet bl.a. när det gäller mätmetoder. anses som ett föregångsland på detta område. Den forskning som utförs bedrivs med stöd från bl.a. samt inom ramen för det ramanslag som är anvisat för forskning och utveckling inom arbetslivet. Forskningen bedrivs vid olika universitet och högskolor samt . Forskargruppen kring isocyanatforskning hör till och det är som avgör om det är lämpligt att gruppen utlokaliseras till . Jag har bett omställningsgruppen att samråda med och först om finner detta lämpligt kan gruppen bereda frågan om att eventuellt lokalisera isocyanatforskning till .
frs · GN12827 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:827 om studentbostäder har frågat mig om jag har för avsikt att vid fördelningen av framtida utbildningsplatser mellan universitet och högskolor ta hänsyn till tillgången på studentbostäder på studieorten. Perioden 1997@2000 har inneburit en mycket kraftig expansion för landets universitet och högskolor. Enligt regeringens förslag i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition, vilken lämnades till , kommer denna expansion att fortsätta även . Expansionen har inneburit ett viktigt och omvittnat tillskott på högskoleorterna som den ställer krav på stödfunktioner såväl inom universiteten och högskolorna som i det omgivande samhället. Regeringens kriterier för fördelning av de nya platserna har redovisats i de budgetpropositioner där förslagen förts fram. Behovet av vissa utbildningar och högskolornas möjligheter att tillgodose dessa behov samt studenternas efterfrågan har varit några utgångspunkter för fördelningen. Tillgången på studentbostäder har inte varit ett kriterium för fördelningen. Det är glädjande att flera högskole- och universitetsstäder lämnat bostadsgarantier för studenterna. Enligt regeringens mening är det angeläget att det ökade behovet av studentbostäder tillgodoses på varje universitets- och högskoleort genom att den nyproduktion som behövs kommer i gång snabbt. På uppdrag av regeringen har undersökt vilka möjligheter det finns att förenkla byggreglerna i syfte att minska produktionskostnaderna för studentlägenheter. I utredningen redovisas förslag till ett antal mindre regeländringar i egna byggregler som leder till en avsevärd minskning av produktionskostnaderna, utan att göra avkall på t.ex. lägenheternas tillgänglighet. Regeringen har vidare ekonomiska vårproposition föreslagit att ett tillfälligt investeringsbidrag lämnas för att anordna nya studentbostäder genom nybyggnad eller ombyggnad och därigenom öka tillgången på bostadslägenheter. Bidrag bör enligt propositionen lämnas med högst per rum och regeringen bemyndigas att inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande besluta om stöd till investeringar för anordnande av bostäder för studenter som innebär utgifter på högst . Regeringen kommer att utfärda särskilda bestämmelser för investeringsbidraget. Med regelförändringarna och investeringsbidraget bör produktionen av nya studentbostäder närma sig den nivå som svarar mot den ökade efterfrågan.
frs · GN12828 · 2000-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:828 om antisemitism i egyptiska medier Skånberg har ställt en fråga till mig med anledning av antisemitisk propaganda i egyptiska medier och han anger i sin fråga också några konkreta exempel på sådan propaganda. Självfallet finner jag dylika propagandayttringar ytterst osmakliga och motbjudande. Varje land förutsätts i sin lagstiftning dra upp gränserna för vad som är tillåtet respektive inte tillåtet agerande ur publicistisk synvinkel. För en demokratisk utveckling är det väsentligt att medierna kan verka självständigt och oberoende. När det gäller ett annat lands medier och dessas agerande har den inga direkta möjligheter att ingripa. Vi för dock en konstruktiv och viktig dialog med bl.a. om MR-frågor och demokrati där bl.a. även frågor om pressens roll och pressetik ingår som en del. beslutades att inrätta ett svenskt institut i som bl.a. ska verka för att öka utbytet och förståelsen mellan kulturerna runt . tror jag att denna verksamhet ska bidra till att öka förståelsen och minska misstro och förutfattade meningar mellan folk och kulturer. På så vis kommer förhoppningsvis den typen av rasistisk propaganda som Skånberg refererar till att förlora mark och bli lika osmaklig i som den är i .
frs · GN12829 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:829 om bodysearch har frågat mig om jag avser att arbeta för att den personliga integriteten bibehålls vid gränskontrollernas kroppsvisitation även om en ny, mer avancerad teknik införs. anger i sin fråga att alltfler flygplatser i och har börjat använda sig av en teknik för kroppsvisitation med hjälp av röntgen som innebär en virtuell avklädning, s.k. bodysearch. Jag känner inte närmare till den av beskrivna tekniken. Rent allmänt kan dock sägas att behovet av att använda modern teknik för att förebygga och bekämpa brott givetvis alltid måste vägas mot det intrång som kan ske i enskildas personliga integritet. I varusmugglingslagen finns bestämmelser om hur en kroppsvisitation får genomföras. Således ska en kroppsvisitation som är av mera väsentlig omfattning verkställas inomhus i avskilt rum eller i lämpligt utrymme i fartyg. Om undersökningsmannen eller den undersökte begär det och det kan ske utan större omgång, ska vittne närvara. Kroppsvisitation beträffande kvinnor får inte verkställas eller bevittnas av annan än kvinna, läkare eller legitimerad sjuksköterska. Jag har inte något underlag för att ta ställning till hur den av beskrivna tekniken skulle förhålla sig till dessa bestämmelser. Det framstår emellertid inte som självklart att denna skulle vara mer integritetskränkande än en traditionell kroppsvisitation. Det finns därför inte någon anledning att ställa sig helt avvisande till den aktuella tekniken. Med hänsyn till de farhågor som uttrycker i sin fråga vill jag dock slå fast att jag ser det som uteslutet att tekniken skulle få användas utan att de som utsätts för den är informerad om det.
frs · GN12830 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:830 om CSN har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att öka framkomligheten via telefon till (). En väl fungerande studiestödsadministration prioriteras högt av regeringen. Regeringen är väl medveten om CSN:s problem med den extrema efterfrågan på service under vissa perioder . Genom att tillskjuta ytterligare till CSN, visar regeringen att den tar kritiken mot brister i CSN:s service på allvar. En ytterligare effektiviserad ärendehandläggning tillsammans med ett efterhand förenklat studiestödssystem från den 1juli 2001 bör kunna leda till förbättrad service till studenterna. CSN har ca 2,2 miljoner kunder. Myndighetens verksamhet uppvisar stora variationer . I samband med studiestarter vid universitet och högskolor ökar belastningen markant både med avseende på antalet inkommande ansökningar, antalet telefonförfrågningar och receptionsbesök. innevarande år var det ca 450000 personer som ville få telefonkontakt med CSN. Övriga månader ligger antalet anrop på ca 100000. gjordes ca 1,9 miljoner anrop till CSN:s växel. För att minska effekten av den ojämna arbetsbelastningen har CSN satsat både på organisationsförändringar och på att utveckla tekniska lösningar som ökar tillgängligheten. T.ex. har handläggningssystemet för beviljning av studiemedlen utvecklats så att en stor del av ansökningarna numera kan beviljas automatiskt, tillgängligheten till självservicetjänster som talsvar och webblösningar utökats och rapporteringsrutiner automatiserats.
frs · GN12831 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:831 om lagbrott vid upphandling av har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att ge medborgarna ett starkare skydd vid privatiseringar av vård och omsorg. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen, ansvarar för att medborgarna erbjuds hälso- och sjukvård och för finansieringen av vården. Enligt hälso- och sjukvårdslagen står det sjukvårdshuvudmännen fritt att sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som man ansvarar för enligt lagen, dock inte uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Det är angeläget att vi får en ökad mångfald av driftsformer, med inriktning att sjukvårdshuvudmännen i större utsträckning ska engagera privata, kooperativa och ideella aktörer i den öppna vården. Detta kommer att utvecklas närmare i den nationella handlingsplan för utveckling och förnyelse av sjukvården som regeringen arbetar med. som denna utveckling uppmuntras är det viktigt att inte kommersiella intressen tillåts ta överhanden och försvåra möjligheten att upprätthålla de grundläggande principerna för en allmän hälso- och sjukvård. Principerna bygger på att vården ska vara tillgänglig för alla och solidariskt finansierad. Den ska ges efter behov, vara demokratiskt styrd och garantera medborgarna insyn i verksamheten. För att dessa mål ska kunna upprätthållas som man släpper in alternativa driftsformer är det nödvändigt att reglera var i sjukvården privata vinstintressen inte får förekomma. Inom har mot denna bakgrund utarbetats ett förslag till ändringar av hälso- och sjukvårdslagen som innebär förbud för landsting att överlämna uppgiften att ansvara för driften av ett akutsjukhus till den som driver verksamheten med syfte att skapa vinst åt ägare. Förslaget har remitterats och ska ligga till grund för en proposition senare i vår. Jag vill slutligen framhålla att det är av stor vikt att sjukvårdshuvudmännens underlag vid upphandling är så utformat att det möjliggör en bedömning av såväl kvalitet som pris vid beslut om vem som ska få uppdraget. Det är viktigt att man sätter upp tydliga mål för kvaliteten i verksamheten och att man har en bra kontroll av att kvaliteten upprätthålls. Regeringen kommer naturligtvis även i fortsättningen att följa utvecklingen på området, och, om det skulle visa sig finnas behov, återkomma med förslag till förändringar.
frs · GN12832 · 2000-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:832 om från deltid till heltid har frågat vilka åtgärder regeringen avser vidta i syfte att möjliggöra för de som är ofrivilligt arbetslösa att öka sin arbetstid. Jag delar uppfattning att det är ett stort problem om människor på grund av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än vad de önskar. Dessa personer är en outnyttjad resurs i ett läge där vi ser tecken på arbetskraftsbrist inom flera områden. har sysselsättningsgraden för deltidsarbetslösa ökat trendmässigt om än inte i samma takt som nedgången av arbetslösheten. Statistik från AMS för mars månad visar också att deltidsarbetslösheten minskat från föregående år. Det finns ingen annan sektor på arbetsmarknaden där så många arbetar deltid, och består av en stor kvinnlig dominans, som inom vård- och omsorgssektorn. Insikten om bl.a. detta problem föranledde regeringen att 1998 ta initiativ till en arbetsgrupp som fick till uppgift att analysera och lämna förslag på hur man kan minska antalet deltidsarbetande och locka fler att söka arbete inom vården (Rapport från Kommissionen för rekrytering till vård och omsorg Ds 1999:44). Kommissionens förslag utmynnade i ett åtagande från och staten att verka för att landstingen och kommunerna i samarbete med länsarbetsnämnderna skulle erbjuda deltidsarbetslösa i vårdsektorn heltidstjänster. Målet är att deltidsarbetslösheten ska minska 2000. kommer regeringen att kalla förbunden och de fackliga organisationerna till ett möte i syfte att låta göra en gemensam analys av huruvida målet har uppnåtts. pekar också på att deltidsarbetslösheten är högre i skogslänen än i storstadslänen. I den lämnade propositionen Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt (proposition 1999/2000:98) till beskrivs bl.a. detta förhållande med glesbygdens strukturproblem som innebär att förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning ser olika ut i olika delar av landet. En viktig utgångspunkt för att kunna ta till vara dessa skillnader är att arbetsmarknadspolitiken anpassas till lokala och regionala förhållanden i skogslänen såväl som i vissa delar av storstadslänen där sysselsättningsnivån är låg. Arbetsmarknadspolitikens uppgifter för att bryta undersysselsättning och permanent utslagning är att förmedla arbete till arbetslösa och arbetskraft till företag, öka de arbetslösas kompetens och intensifiera insatser för dem som har det svårt att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Ett av förslagen i propositionen är aktivitetsgarantin som med all säkerhet kommer att gynna bl.a. de som haft deltid men som vill arbeta mer. Aktivitetsgarantin innebär en särskilt aktiv arbetsmarknadspolitik som utgår från individens förutsättningar och som ger den arbetssökande en stabil och uthållig aktivitet fram till en anställning. Dessutom har regeringen i finansplanen ekonomiska vårproposition aviserat att förslag kommer att läggas , bl.a. avseende hur arbetsgivare i ökad grad ska fås att medverka till att deltidsarbetslösa erbjuds önskad arbetstid. Jag avser att noga följa utvecklingen i denna fråga.
frs · GN12833 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:833 om snusningens effekter har frågat mig hur den kommer att agera inför ett eventuellt förslag om att avskaffa snusförbudet i EU. har sedan inträdet 1995 ett permanent undantag när det gäller försäljning av snus. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror för . Syftet med förslaget är att fullborda den inre marknaden genom att omarbeta tre redan befintliga inremarknadsdirektiv som behandlar tjärinnehåll, snus och varningstexter. har direktivet diskuterats ett flertal gånger i hälsorådets arbetsgrupp och man hoppas kunna komma till en gemensam ståndpunkt under det portugisiska ordförandeskapet. har i arbetet med det nya direktivet inte ändrat sin inställning och min avsikt är att även fortsättningsvis ska verka för att behålla nuvarande ordning.
frs · GN12834 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:806 om snabba insatser mot svälten på och 834 om hjälpinsats till har frågat vad utrikesministern avser att göra för att förhindra en ny svältkatastrof på . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har fokuserat på situationen i och frågat mig om vilket handlingsprogram regeringen har för att snabbt få ned hjälp till de behövande. Enligt FN:s beräkningar är sammanlagt 16 miljoner människor på i behov av livsmedelshjälp på grund av den svåra torkan. Nederbörden i området har varit mycket begränsad . har drabbats svårast där ungefär 8 miljoner människor är i behov av mathjälp. FN presenterade en appell för humanitära insatser i med anledning av torkan, konflikten och flyktingsituationen. Appellen har mötts av ett förhållandevis starkt gensvar från givarsamfundet. Vid EU@Afrika-mötet i den 3@4 april 2000 meddelade EU att man avser att bidra med livsmedel till de drabbade länderna på . Av detta planeras drygt att distribueras till april 2000@mars 2001. Utfästelser har även gjorts av flera andra länder och organisationer. Nuvarande livsmedelsbehov bedöms i stort sett vara täckt genom det stöd som utlovats av det internationella samfundet. Det är emellertid viktigt att hjälpen snabbt når fram till de behövande, särskilt till de sydöstra delarna av där situationen är svårast. Tidsfaktorn är helt avgörande för att en svältkatastrof ska kunna undvikas. Det finns dock logistiska problem som gör att det kortsiktigt kan finnas ett försörjningsproblem innan den nu utlovade maten når fram. De särskilda åtgärder som nu vidtar för att öka hamnkapaciteten i och för att säkerställa en tillräcklig transportkapacitet i är därför av stor betydelse. Konflikten mellan och är ännu olöst. Den fortsatta militära upptrappningen och vapenförsäljningen till regionen inger oro, särskilt mot bakgrund av den allvarliga humanitära situationen. Den pågående konflikten försvårar ett effektivt bemötande från det internationella samfundets sida för att lindra nöden i det torkdrabbade . Konflikten har i sig orsakat ökade humanitära behov. I det uppkomna läget är det särskilt angeläget att både och visar flexibilitet och kompromissvilja för att snabbt genomföra den fredsplan som OAU presenterat. Såsom en följd av den allvarliga humanitära situationen på har vidtagit flera åtgärder genom stöd till FN:s appeller, särskilda insatser och omallokering av bistånd. Av dessa vill jag särskilt nämna de följande: Ett bidrag på har lämnats till FN:s appell för humanitära insatser i med anledning av torkan, konflikten och flyktingsituationen. Ett stöd för humanitära insatser i på bereds . Stödet avses finansieras via landramen och gå till lokala uppköp av mat. Ett stöd på ca för humanitära insatser i har undertecknats. Bidraget finansieras över landramen och kanaliseras via Norwegian Church Aid. Ett bidrag till ICRC på till internflyktingarna i både och bereds . har vidare bidragit med sammanlagt till FN:s appeller för humanitära insatser i både och .