ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11894 · 2000-05-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:894 av Skånberg (kd) till kulturminister om , LUHM, är en nationellt och internationellt välkänd institution som riskerar att läggas ned i brist på medel. LUHM har ansvarat för hanteringen av skånska arkeologiska fynd och är knuten till Lunds universitets arkeologiska institution. Till denna institution söker sig studenter och forskare från hela världen, eftersom ingenstans i landet tillgången på arkeologiska fynd är så stort. har också beslutat att arkeologiska fynd ska förvaras nära fyndplatsen och inte centraliserat samlas till . har man arbetat med att ordna upp, katalogisera och digitalisera de cirka nio miljoner fynd som museet har i sina samlingar, och har hunnit av materialet, ett arbete som riskerar att vara förspillt. I bor drygt en miljon människor, och som bekant har en dansk historia . Att nu föra arkeologiska fynd från och till i är att beröva dess danska historia, och riva ned förutsättningarna för arkeologisk och historisk forskning kring historia . Dessutom skulle det bli åtskilligt dyrare än att behålla det på plats, och tillgängligheten för allmänheten och forskare skulle bli väsentligt sämre. kulturnämnd söker nu extra i statsbidrag för , pengar som ska användas till att förstärka bidragen till LUHM och andra kulturinstitutioner. Är kulturministern beredd att biträda denna ansökan eller att på annat sätt säkerställa medel för att bevara ?
fr · GN11895 · 2000-05-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:895 av () till näringsminister om utbyggnaden av väg E6 i Vid ett trafiksymposium i den 4februari betonades från både svenskt och norskt håll nödvändigheten av en upprustning av väg E6. Syftet med symposiet var att få besked av och ansvariga ministrar om utbyggnaden av och järnvägen mellan och . Näringsminister sade bl.a. enligt ett sammandrag att "E6 är den svenska stamväg som har den största trafikökningen och som måste ha högst prioritet. Med hjälp av nya finansieringslösningar ska utbyggnaden kunna genomföras." Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att väg E6 genom ska kunna bli färdigutbyggd ?
fr · GN11896 · 2000-05-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:896 av () till socialminister om ett svenskt luftambulanssystem I utredning Ett sammanhängande ambulanssystem daterad den 30april 1999 framkommer att det finns behov av ett effektivt rikstäckande system för att dels föra ut kvalificerad medicinsk personal till svårt sjuka eller skadade människor, dels ett effektivt transportsystem som snabbt kan föra en svårt sjuk eller skadad person till rätt behandling. Ett svenskt rikstäckande luftambulanssystem är ett viktigt medel för att uppnå nollvisionen på trafikområdet och öka tryggheten i hela samhället. Vad avser socialminister vidta för åtgärder utifrån ovan nämnda utredning?
fr · GN11897 · 2000-05-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:897 av () till miljöminister om Natura 2000 har fått allvarlig kritik från EU för att alltför få områden har skyddats enligt Natura2000. ledande naturskyddsorganisation har listat 2700 områden som man anser borde tas med, men när länsstyrelserna lämnade in sina förslag till regeringen var det endast totalt 700 områden varav 270 är med i föreningarnas "skugglista". Många värdefulla naturområden saknas i länsstyrelsernas förslag. Regeringen måste ta Natura2000 på allvar och ge länsstyrelserna resurser och ett nytt uppdrag att ta fram fler områden till Natura2000. riskerar annars att skämma ut sig för sin naturvårdspolitik och dessutom drabbas av sanktioner från EU. I bl.a. finns flera viktiga områden som absolut borde tas med, t.ex. , Bjuröklubbområdet, Skansnäsån, Lyxmyran samt Byske- och . Jag vill därför fråga: Avser miljöministern verka enligt ovan, så att fler områden i skyddas enligt Natura2000?
fr · GN11898 · 2000-05-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:898 av () till jordbruksminister om Samverkansforum för kvinnor i kommer en stor jämställdhetskonferens äga rum i FN i . Det är en uppföljning av den stora kvinnokonferensen i . kallas + 5. Tanken är att FN-länderna nu ska följa upp den handlingsplan man skrev under i , gällande jämställdhetssträvanden i de olika länderna. Organisationen SAMS, Samverkansforum för kvinnor i , verkar för jämställdhetsarbetet i men även på det internationella planet. Det är en paraplyorganisation för olika svenska kvinnoorganisationer. Den är värdefull på olika sätt då den samlar kvinnor med olika bakgrund i olika viktiga jämställdhetsengagemang. De ska stötta mindre organisationer att kunna medverka i det större kvinnoarbetet. SAMS har här en viktig roll att fylla som samordnare av information för alla kvinnoorganisationer. Men de får inte som andra paraplyorganisationer inom t.ex. ungdoms- och handikappsektorn något statligt bidrag. Regeringens ambition och påstådda stöd till jämställdhetsarbetet klingar här falskt. Risken är nu att enbart de stora etablerade kvinnoorganisationerna kan hänga med i det internationella jämställdhetsarbetet. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att se till att denna organisation får bidrag för sin verksamhet liksom andra paraplyorganisationer?
fr · GN11899 · 2000-05-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:899 av () till justitieminister om Enligt en debattartikel av FAR:s föreningsjurist i Balans nr4/2000, lämnade ordförande den 17mars ett negativt förhandsbesked till en godkänd revisor som vill anordna kurser för sina klienter inom ämnesområdena ekonomi och affärsutveckling. Kommerskollegiet uttalade att utbildning av klienter i ämnen som faller under begreppet revisionsverksamhet, ansågs vara ett naturligt led i en revisors arbete med att höja redovisningsstandarden m.m. i klientföretag. Däremot tilläts inte utbildningsaktiviteter, som vände sig mer allmänt till grupper utanför den egna klientstocken, då denna ansågs omfattas av det då gällande s.k. affärsverksamhetsförbudet. , som är en statlig myndighet, tycks nu ha totalt ändrat sin syn på utbildningsaktiviteter i förhållande till det tidigare Kommerskollegiet utan att ha analyserat konsekvenserna för revisorsbranschen och näringslivet. Detta skapar en osäkerhet om gällande rätt och enligt FAR:s föreningsjurist uppfyller det inte grundläggande rättssäkerhetskrav. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att en revisionsbyrå ska kunna fortsätta att anordna utbildning inom skatter och redovisning för sina kunder?
fr · GN11900 · 2000-05-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:900 av () till justitieminister om tomträtter publicerades tomträttsavgäldsbetänkandet av tomträttsutredning (SOU 1990:23). Efter bl.a. en motion i (1999/45:Bo408) har regeringen därefter dels , dels överlämnat lagrådsremisser. Lagrådet har i det senare fallet yttrat sig . I yttrandet har lagrådet anfört ett antal deltaljsynpunkter men i det hela hälsat "@@@ med tillfredsställelse att det nu föreslås förenklingar i metoden att ändra tomträttsavgälder." Efter detta har inget hänt. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta i detta lagstiftningsärende?
fr · GN11901 · 2000-05-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:901 av () till socialminister om psykiskt handikappade Annetorpshemmet är ett hem för psykiskt handikappade i . Denna typ av vårdhem skulle enligt lagen vara avvecklade vid det senaste årsskiftet. Lunds politiker har emellertid lyssnat till de boendes och deras anhörigas önskemål och vägrar tvinga fram flyttning för de boende, som vill bo kvar. Detta kan sägas vara en motsvarighet till den inställning intog , då likriktningen inom äldreomsorgen skapade stora svårigheter för ålderdomshemmen. gick mot strömmen och vägrade att acceptera att alternativen för de äldre begränsades. I stället byggdes nya ålderdomshem, vilket säkerligen många kommunpolitiker i andra kommuner önskar att de också hade gjort. Enligt förslag i handikappropositionen föreslås att kommuner som inte följer lagen ska kunna åläggas betala vite. Det innebär att om Lunds kommunpolitiker vidhåller att man ska se till de boendes på Annetorpshemmet önskemål, kommer Lunds skattebetalare att få betala vite. Det kan inte vara rimligt att en kommun, som ser till innevånarnas behov och önskemål ska kunna straffas för det och i slutändan tvingas gå emot vårdbehövandes önskemål. Min fråga till socialministern är: Är socialministern beredd att vidtaga åtgärder så att kommuner kan tillgodose vårdbehövande individers önskemål utan att bli straffade för detta?
fr · GN11902 · 2000-05-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:902 av () till jordbruksminister om utveckling av fiskodling som ny näring i skärgårdsområden Svenska skärgårdar är mycket värdefulla ur miljösynpunkt. För att ett levande skärgårdslandskap ska kunna bibehållas till glädje för dem som bor kvar där, besökare och kommande generationer krävs varaktig sysselsättning och försörjningsmöjligheter för skärgårdsbefolkningen. Det är inte lätt att hitta möjligheter till utveckling av företag som både ger tillväxt, arbete och är varsamma mot den känsliga miljön. Ett område som försiktigt provats i och som utvecklats till en industri i är fiskodling. har odling av gös inte varit möjlig, men har en ny teknik utvecklats av företagare i Östgötaskärgården. , , , och har alla yttrat sig positivt om projektet. Det finns en god marknad för gös och odlingen skulle kunna skapa försörjningsmöjligheter för många familjer i en skärgård som annars ständigt tappar fast befolkning och arbetstillfällen. Miljövänlig svensk livsmedelsproduktion och vidareförädling är viktigt både för konsumenter och svensk ekonomi. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att svensk fiskodling ska kunna utvecklas och nya produktidéer prövas?
fr · GN11903 · 2000-05-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:903 av () till näringsminister om järnvägstrafiken Östersund@Storlien spelar en avgörande roll för de boende och för näringslivet, främst turismen, i . Många samhällen och turistorter har vuxit fram längs järnvägen som kan betraktas som en pulsåder in i fjällvärlden. har således en mycket stor betydelse för utvecklingen och livskraften i regionen. Regeringens politik betonar järnvägens betydelse för miljövänliga transporter. På hemsida står bl.a. "Förbindelserna med de nordiska grannarna och andra europeiska länder utvecklas i allt snabbare takt. Ett viktigt arbete är därför att samordna infrastrukturinvesteringar i dessa länder för att uppnå maximal nytta för såväl gods- som persontrafiken." Sträckan norr om utgör en viktig del i planerna på en Atlantbana. Enligt uppgift har Rikstrafiken dessvärre gjort bedömningen att sträckan bör ha låg prioritet. Detta är ett dråpslag mot hela regionen. Näringsministern ansvarar både för infrastruktur och regionalpolitik. De regionalpolitiska skälen för ett bevarande av järnvägstrafiken på sträckan Östersund@Storlien borde därför vara väl kända på departementet. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att rädda denna järnvägssträcka?
fr · GN11904 · 2000-05-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:904 av () till näringsminister om konkurrensförutsättningar mellan olika transportslag Genom kommer att transporteras en ökande godsmängd via hamnarna och , varvid järnvägs- och färjetransporter konkurrerar med varandra. Statens uppgift torde vara att tillse att konkurrensneutralitet råder mellan olika transportsätt. Det är därför oroande att järnvägstrafiken får speciella förutsättningar för att passera . De avgifter för heltåg som överenskommits mellan staten genom och järnvägsoperatörerna över , visar sig nämligen vara förmånligare än statens avgift () för samma heltåg via färjorna. Några lika konkurrensvillkor skapas inte genom ett sådant förfarande. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att skapa lika konkurrensförutsättningar mellan olika transportslag?
fr · GN11905 · 2000-05-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:905 av () till statsminister om regeringssammanträde i Vi har alla ett politiskt ansvar för att på ort och ställe informera oss om olika regioners unika problem och möjligheter. Dialogen mellan väljare och valda måste därför få en framskjuten plats. Det är en förutsättning för att stärka och fördjupa demokratin. Vid ett besök i fick statsministern frågan om möjligheten att kunna genomföra ett regeringssammanträde i . Jag uppfattade då att statsministern var positivt inställd till förslaget. Enligt uppgift planerar nu regeringen ett regeringssammanträde i . Jag vill tolka det som att även andra delar av landet som har uttalat ett starkt intresse av regeringsbesök, kan komma i fråga. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsministern: Vilka åtgärder vidtar regeringen för att även genomföra ett regeringssammanträde i ?
fr · GN11906 · 2000-05-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:906 av () till justitieminister om utvärdering av föräldrabalksreformen har kommit fram till att en skyndsam utvärdering av föräldrabalksreform är angelägen, särskilt när det gäller bestämmelserna om gemensam vårdnad samt för- och nackdelar med växelvis boende. Med vetskap om att allt utvärderingsarbete är tidskrävande anser utskottet att regeringen nu bör vidta ytterligare åtgärder så att en utvärdering av föräldrabalksreform ska kunna redovisas för inom en inte alltför avlägsen framtid. En första åtgärd kan vara att bestämma i vilken form utvärderingsarbetet ska bedrivas och göra upp en tidsplan för arbetets slutredovisning. Detta innebär att lagutskottet har kommit fram till att en utvärdering av bör ske skyndsamt. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har vidtagits med anledning av beslutet i ?
fr · GN11907 · 2000-05-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:907 av (m) till justitieminister om grupptalan har på nytt tagit upp frågan om införande av grupptalan. arbetar på ett nytt förslag @ baserat på det tidigare förslaget @ som ska presenteras i form av en lagrådsremiss . Med tanke på den kritik som framfördes av flertalet remissinstanser efter det att förslag presenterades, samt mot bakgrund av den debatt som följde, är det högst anmärkningsvärt att frågan nu tas upp på nytt. Det nya lagförslaget utgår enligt uppgift i allt väsentligt ifrån det gamla och kommer att presenteras för utan föregående remissbehandling. Frågan om införande av grupptalan är en principiell fråga, som kan leda till allvarliga konsekvenser för det svenska näringslivet och för svenska företag, som riskerar att bli utsatta för grundlösa processer som tar mycket tid i anspråk och medför höga kostnader. Dessutom bör man ställa sig frågan varför ett sådant institut införs enbart i , vilket skulle innebära att svenska företags konkurrenssituation väsentligt försämras jämfört med de företag som är belägna inom länder där det inte finns möjlighet till denna typ av processer. Det vore oroande om som enda land i introducerar ett system liknande det som finns i . Det finns en stor risk att företagen i samband med att denna typ av frågor aktualiseras finner anledning att överväga även frågor som lokaliseringen av verksamheten. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att tillse att frågan blir tillfredsställande belyst att en lagrådsremiss avsänds?
fr · GN11908 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:908 av (m) till justitieminister om finansiell leasing Såväl som 1998 och 2000 har behandlat motioner om s.k. finansiell leasing och därvid bl.a. uppmärksammat problemet med s.k. ränteskruvning, en fråga som också leasingutredning berörde och föreslog åtgärder mot. har föreslagit att avslå motionerna i avvaktan på den beredning av frågan som regeringen alltsedan utredningen överlämnades påstår äger rum inom . I ett svar på fråga 1998/99:778 den 19augusti 1999 uppgav justitieministern bl.a. att "betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning i , varvid konsumentleasing prioriteras. Avsikten är att regeringen i en kommande proposition om bl.a. konsumentleasing skall redovisa sin inställning i frågan om lagstiftning om finansiell leasing mellan näringsidkare bör komma till stånd". Med tanke på att förflutit sedan utredningen lämnade sitt betänkande har jag följande frågor till justitieministern: Avser regeringen förelägga ett förslag @ innehållande regeringens inställning i frågan om lagstiftning om finansiell leasing mellan näringsidkare bör komma till stånd @ angående konsumentleasing?
fr · GN11909 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:909 av () till utrikesminister om ökat utbyte med Presidentvalet i bevisade att demokratin vilar på en stabil grund. Trots försök från det kommunistiska att blanda sig i valrörelsen även detta presidentval. Den nye presidenten har försäkrat att ska fortsätta att bedriva en konsekvent utrikespolitik vilket befästs genom hans regeringsbildning. Det handlar om att utveckla och vårda demokratin bl.a. genom att utvidga internationella kontakter med andra stater. Han har glädjande uttalat att han vill prioritera utvecklande av samarbete och förbindelserna med EU och de bilaterala relationerna med enskilda europeiska stater. Vad avser utrikesministern vidta för åtgärder för att från svensk sida eventuellt gå de taiwanesiska prioriteringarna till mötes?
fr · GN11910 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:910 av () till justitieminister om återfallsförbrytare BRÅ har i en undersökning letat fram de tio personer som samlat på sig mest lagföringar. Totalt har dessa tio lagförts 1440 gånger för sammanlagt 2700 brott och dömts till tillhopa fängelse. Självklart kan dessa personer ha begått betydligt fler brott utan att ha blivit upptäckta. Undersökningen visar att trots det stora antalet fängelsedomar har de allra flesta lagföringar stannat vid s.k. åtalsunderlåtelse. Åtalsunderlåtelse har oftast utfärdats vid s.k. brottskonkurrens, dvs. då personen tidigare lagförts för ett brott och att det nya brottet inte ansetts kräva någon ytterligare påföljd, i folkmun kallat "mängdrabatt". Enligt undersökningen är "meste brottsling" . Fälld för 300 brott. Dömd till fängelse 40 gånger. Dömd ytterligare 20 gånger men inte till fängelse. Fått åtalsunderlåtelse 110 gånger och strafföreläggande 5 gånger. Vanligaste brotten är olovlig körning, stöld, narkotikabrott och bedrägeri. Forskare på BRÅ bedömer att det finns ca 500 personer som kan hänföras till denna kategori av notoriska återfallsförbrytare. Deras brottslighet innefattar sällan våldsbrott men deras verksamhet åstadkommer mycket av vardagseländet för övriga samhällsmedborgare. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder att återfallsförbrytares straffansvar skärps och att därmed den s.k. mängdrabatten avskaffas?
fr · GN11911 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:911 av () till justitieminister om reglemente vid utvisning Samverkan mellan polismyndigheter i två länder måste innebära att svensk polis vid ett avvisningsärende bibehåller sina polisiära befogenheter till den tidpunkt då annat lands myndighet övertar ärendet. Det gäller för polisen att kunna utföra sitt åtagande på bästa sätt, att det finns ett reglemente för dylika situationer och att det efterlevs. Men det handlar också om att på bästa sätt lösa en praktisk uppgift så att inte den som ska avvisas skadar sig själv, polismannen eller tredje part. saknas ett sådant reglemente för färd med färja mellan och . Min fråga till justitieministern är: Avser ministern att utforma ett reglemente som klart beskriver polismans befogenheter i form av polisbil, vapen och uniform vid avvisning mellan och ?
fr · GN11912 · 2000-05-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:912 av () till justitieminister om domstolsväsendet i Reformeringen av domstolsväsendet genomförs av regeringen utan att spelar en avgörande roll. Avigsidan av detta kommer till tydligt uttryck i regeringens beslut att lägga samman och tingsrätter. Tvärs emot förslag @ sammanläggning av med @ förordar regeringen att bör sammanläggas med . Av remissinstanserna har Riksåklagaren tillstyrkt förslag och tillstyrkt sammanläggningen. har inte tagit ställning emot förslaget. Fakta talar för en sammanläggning av och tingsrätter. är mer centralt beläget och den större domstolen i landskapet. Kommunikationerna ger en tidsbesparing till förmån. är bättre beläget ur åklagarväsendets synpunkt från . En tingsfiskalstjänst kan bibehållas i . Regeringen har blivit uppvaktad av företrädare för . Ingen motivering att frångå förslag ges förutan att en samlad bedömning ligger till grund för förslaget. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att få en mer ändamålsenlig domstolsindelning i ?
fr · GN11913 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:913 av () till näringsminister om miljöstyrande vägavgifter i tätort Vägtrafiken uppfyller inte miljömål. Värst är problemen i större städer. Förutom hälsovådliga avgaser, växthusgaser och bullerstörning orsakar vägtrafiken trängsel och minskad framkomlighet, vilket ger ekonomiska förluster för både näringsliv och offentlig sektor. Vägtrafiken följer inte beslutet i om att varje trafikslag ska bära sina samhällsekonomiska kostnader. En lösning på dessa problem är att ge städer möjlighet att införa miljöstyrande vägavgifter. De ger möjlighet att debitera vägtrafiken dess kostnader där den gör mest skada. , , konstaterar att det är orealistiskt att bygga bort trängseln. Som exempel beräknar man konsekvenserna av att i bygga ut vägar och kollektivtrafik för . Resultatet visar att trängselproblemen trots detta skulle bestå. Nya eller förbättrade trafikleder generar ny trafik @ vilket leder till ökad trängsel. konstaterar att den mest effektiva åtgärden mot trängsel är att införa miljöstyrande vägavgifter. Kören av aktörer som håller med tätnar. vill införa avgifterna, miljöministern, , , , miljöorganisationer och trafikexperter vill det. DN:s ledarsida instämde i kören. hälsar med glädje att också näringsministern nu uttalat sig positivt om miljöstyrande vägavgifter, vid arbetarekommuns årskonferens den 15april (enligt G-P den 16april 2000). Vilka initiativ förbereder för att miljöstyrande avgifter i tätort ska kunna bli verklighet?
fr · GN11914 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:914 av () till utrikesminister om bistånd till Vi har i medier kunnat följa den dramatiska och djupt tragiska utvecklingen i . Den maktfullkomlige president , skyr inga medel för att omintetgöra oppositionen inför det kommande parlamentsvalet. I ett brev till president underströk utrikesministern vikten av att valet genomförs under demokratiska former. Enligt medier lär brevet ha skapat irritation i huvudstaden . har landet varit mottagare av ett generöst bistånd från bl.a. , alltsedan tillblivelse. Det vi ser är inte en kamp mellan vit och svart, eller mellan jordägare och jordlösa, utan det handlar endast om makt. Om en desperat president som är beredd att ta till vad som helst för att inte förlora den politiska makten. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder ämnar utrikesministern vidtaga om inte situationen inför valet i förbättras?
fr · GN11915 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:915 av () till finansminister om fastighetsskatten I en artikel i tidningen 1/00 framgår det att finansministern försvarar en fortsatt skatt på fastigheter därför att det är en säker skatteinkomst. Finansministern menar vidare att de flesta andra skatter är rörliga men att man inte flyttar ett hus ut ur landet. När det gäller andra skatter framgår det att finansministern syftar på förmögenhetsskatten och det framgår att finansministern känner stor oro för att just de som har mycket stora förmögenheter ska tröttna på vårt höga skattetryck och därför lämna landet. Det är väl också därför dessa personer är befriade från förmögenhetsskatt. Min fråga till finansministern är: Vad ämnar finansministern vidtaga för åtgärder för att de personer med liten eller ingen förmögenhet alls, förutom sitt hus, ska slippa hög fastighetsskatt?