ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11792 · 2000-04-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:792 av () till näringsminister om säkerhet till sjöss I budget fattas det, enligt uppgifter från flera olika håll, . Det är märkligt att underskottet uppstått då verket ska vara självfinansierande och kunna leverera in eventuellt överskott till staten. Underskottet betyder att verket tvingas till nedskärningar på en rad områden. Nedskärningarna kommer kanske att drabba båttrafiken, och då kanske fritidsbåttrafiken hårdast. Planer finns att man på längs hela kusten från upp till ska släcka ett stort antal fyrar och andra sjömärken. Även underhållet av vissa farleder kommer att hotas och om de slammar igen kan ingen sjötrafik gå igenom dem. Falsterbokanalen är ett exempel på en led som kommer att stängas omgående om planerna går i verket. Detta rimmar illa med ambitioner om att halvera antalet olyckor till sjöss . Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att säkerställa att dåliga ekonomi inte drabbar båttrafiken?
fr · GN11793 · 2000-04-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:793 av () till statsrådet om genomförandet av lokala utvecklingsavtal i vissa kommuner I sju av landets kommuner genomförs nu de insatser som kan göras med anledning av den storstadspolitiska propositionen, 1997/98:165. Det är stora och viktiga mål som formulerats. Det är omfattande resurser som staten och kommunerna satsar. Det är angeläget att arbetet leder till konkreta resultat och förbättringar för de invånare som bor i de berörda bostadsområdena. En utgångspunkt för de lokala utvecklingsavtalen som träffats är ett gemensamt ansvarstagande mellan stat och kommun. Genom utvecklingsavtalet har kommunerna utlovat en ekonomisk motprestation som är minst likvärdig den statliga, att i sina lokala resursfördelningssystem ta hänsyn till de aktuella bostadsområdenas särskilda förutsättningar och att inte minska pågående satsningar i områdena. I massmedier kan vi nu ta del av uppgifter om stora besparingar i bl.a. min hemkommun . Här beskrivs hur stora nedskärningar drabbar verksamhet som skola och barnomsorg, också i områden som är föremål för storstadssatsningen. I ett brev till bl.a. skriver från om aktuella förslag till nedskärningar i sin kommun. Det handlar om nedläggning av barnomsorg i ett område som är föremål för insatser genom storstadsarbetet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för att den ansvarsfördelning som överenskommits i de lokala utvecklingsavtalen ska kunna hållas?
fr · GN11794 · 2000-04-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:794 av () till näringsminister om lokal nedsättning av arbetsgivaravgiften Frågan om sänkta arbetsgivaravgifter i t.ex. har aktualiserats genom att EU-regler kan stoppa vår rätt att bedriva regionalpolitik på ett sätt som tar hänsyn till klimat, avstånd och liten närmarknad. Näringsminister har, liksom , bestämt hävdat att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna ska fortsätta om EU tillåter det. Något som ju bl.a. Sista Striden kräver. Regeringen har tidigare hävdat att det finns störst möjlighet att rädda nedsättningsregeln för tjänsteföretag och att det därför är rimligt att rikta in sig på detta och lämna kravet för de varuproducerande företagen eftersom de, som sektor, har rätt till transportstöd. Signaler har dock kommit att det finns möjlighet att även få tillstånd för varuproducerande företag. På vilket sätt avser näringsministern driva kravet att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna också ska gälla varuproducerande företag?
fr · GN11795 · 2000-04-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:795 av () till utrikesminister om Fallet har åtskilliga gånger prövats av den och andra myndigheter. Avsikten med regeringens engagemang är inte att ska friges, utan att hon ska ges möjlighet att avtjäna återstoden av sitt straff i svenskt fängelse. är född den 6januari 1954 i . Hon är dömd för medhjälp till polismord i . Hennes straff är utdömt till livstids fängelse. Det är praxis att inte diskuterar enskilda fall. Men fallet har blivit något mer än ett enskilt fall. Hela nationen har blivit indragen i hennes situation. Det kan tyckas som om fallet mer eller mindre institutionaliserats och blivit exempel på fastlåshet i stela paragrafer. Självklart ska lagar hållas. Men med tanke på den mänskliga felbarhetsfaktorn och andra mänskliga svagheter måste det finnas möjligheter att kunna ompröva tidigare fattade beslut. Särskilt om de gäller en människas livssituation och framtida möjligheter till ett något så när människovärdigt liv. Min fråga till utrikesministern är vilka ytterligare planer regeringen har för att påverka de amerikanska myndigheterna så att kan överföras till fängelse i .
fr · GN11796 · 2000-04-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:796 av () till socialminister om lagen om samrådsplikt I socialtjänstlagen 25§ kan vi se att en underårig inte får tas emot för stadigvarande vård eller fostran för i ett enskilt hem som inte tillhör den egna föräldern eller vårdnadshavaren utan att det ges ett medgivande samt att information ges från den beslutande kommunen. I socialtjänstlagen 13§ anges att vårdnadshavarens kommun är skyldig att tala om att man placerar ett barn i den berörda kommunen. I båda dessa paragrafer anges att samrådsplikt gäller. Det handlar om att ge det enskilda barnet, den unge, den absolut bästa möjligheten till rehabilitering och förebyggande insatser och för att detta ska vara möjligt krävs samråd. Det har dessvärre framkommit i medier att vissa kommuner bryter mot denna lag. Utifrån detta ställde jag för någon tid sedan i frågestund frågan till socialministern, vad han avsåg att vidta för åtgärder för att komma till rätta med detta, så att lagen om samrådsplikt följs i landets alla kommuner. Socialministerns svar var att "han skulle ta till sig detta och se vad som finns bakom". Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att samrådsplikten enligt socialtjänstlagen 25§ efterlevs i landets alla kommuner?
fr · GN11797 · 2000-04-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:797 av Skånberg (kd) till socialminister om dödshjälp till barn i Den holländska regeringen har i sin proposition 26691 nr A1, 2, 3, 4 och i förarbetet till propositionen 26717 nr 1 förelagt ett lagförslag för det holländska parlamentet att sänka åldern för dödshjälp för barn från nuvarande till . kan, om lagen går igenom, i vissa fall barnen önska och få dödshjälp utan att föräldrar eller vårdnadshavare har möjlighet att motsätta sig att läkarna utför dödshjälpen. Samma proposition vill också utöka möjligheten att utföra abort till efter 24:e graviditetsveckan. Att ersätta smärtlindring och palliativ vård i livets slutskede med dödshjälp är alltid ett brott mot den humanitära principen om livets okränkbarhet, och brottet blir grövre om det är barn som utsätts för dödshjälpen, utan att ens föräldrarna har möjlighet att motsätta sig att deras barn dödas. Det finns också risk att det holländska förhållningssättet sprids till andra europeiska länder. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att verka för regler inom EU mot dödshjälp till barn?
fr · GN11798 · 2000-04-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:798 av () till statsrådet om rekrytering till gymnasiets omvårdnadsprogram När vård- och omsorgskommissionen presenterade sin slutrapport fanns en rad förslag på hur rekryteringen inom vård- och omsorgsområdet skulle underlättas med tanke på de prognoser som visar att det kommer att fattas drygt 150000 personer inom omsorgen. Ett av förslagen var att antalet utbildade på gymnasiets omvårdnadsprogram bör öka till 7000 . När man nu tar del av hur många som sökt till omvårdnadsprogrammet, kan det konstateras att i vissa kommuner är antalet så lågt så frågan uppstår om man över huvud taget kan genomföra programmet. Vad ämnar ministern vidta för åtgärder för att öka intresset för omvårdnadsprogrammet så att rekryteringen till vård- och omsorgsområdet kan underlättas?
fr · GN11799 · 2000-04-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:799 av () till statsrådet om minskning av bostadsbidragen Bostadsbidragen har genomgått omfattande regelförändringar och kostnaderna har snart halverats när antalet bidragstagare var som flest. Trångboddheten ökar igen och inga analyser har gjorts av vilka långsiktiga effekter dessa regelförändringar gett eller kommer att ge för de bostadspolitiska målen som står bakom. Regelförändringarna har skett i första hand av besparingsskäl och med förhoppningar om att fler i arbete och lägre boendekostnader skulle minska behovet av bostadsbidrag. De förväntade besparingarna har överträffats med råge och dramatiska förändringar har skett och förväntas fortsätta även under år 2001@2002 med stora utgiftsminskningar som följd. Regeringen bedömer att detta är en följd av att fler fått jobb och att det sker en reallöneutveckling hos bostadsbidragstagarna. Det kanske är en del av sanningen, men det måste finnas flera orsaker till detta. En allvarlig orsak kan vara att många som är berättigade till bostadsbidrag inte söker detta på grund av ett komplext regelsystem och med risk för stora återbetalningar, eftersom bostadsbidraget i efterskott stäms av mot den deklarerade inkomsten för bidragsåret. Bostadsbidragets syfte att ge människor rätt till en god och rymlig bostad till en rimlig kostnad är därmed i fara. Min fråga till ministern blir då följande: Avser ministern att åstadkomma regelförändringar i bostadsbidragen, så att syftet med desamma uppfylls helst ?
fr · GN11800 · 2000-04-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:800 av () till statsrådet om ägarlägenheter beställde förslag om ägarlägenheter. Vid en frågestund frågade jag justitieminister hur arbetet med att ta fram denna beställning fortskrider. Svaret blev att regeringen räknar med att fatta beslut om utredningsdirektiv till en utredning om ägarlägenheter inom någon månad. Det har gått i det närmaste ytterligare utan att något direktiv till en sådan utredning tagits fram. Människor som efterfrågar ägarlägenheter ska också ha möjlighet att finna denna boendeform i . När och hur kommer regeringen att efterfölja gamla beställning?
fr · GN11801 · 2000-04-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:801 av () till statsrådet om europeiskt icke-diskriminerande medborgarskap kommer EU:s politiska organ att börja utarbeta gemensamma regler för tredjelandsmedborgarnas situation i medlemsländerna. Där ingår inte minst dessa personers politiska rättigheter i de medlemsländer som de är bosatta i, samt gentemot EU. Av den anledningen är det viktigt att den redan nu påbörjar arbetet för ett icke-diskriminerande europeiskt medborgarskap som också omfattar invånare i unionen som inte är medborgare i något medlemsland. Det europeiska medborgarskapet måste därmed grundas på var personen har sin nuvarande fasta bostadsadress, inte var man råkar vara född eller naturaliserad. Utifrån denna fasta bostadsadress ska sedan de politiska rättigheterna som regleras av ett europeiskt medborgarskap utgå. Ett europeiskt medborgarskap skulle kunna möjliggöra att alla EU-invånare, oavsett nationellt medborgarskap, har lika rättigheter i fråga om valbarhet och rösträtt till såväl europeiska och lokala val. Det skulle ge ett erkännande åt de personer som bor inom EU:s gränser men som inte är medborgare som fullvärdiga européer. Med ett europeiskt medborgarskap stärks dessa personers ställning allmänt i samhället genom att de utgör en politisk maktfaktor. Mina frågor till ministern är: Avser regeringen att verka för införandet av ett europeiskt medborgarskap för invånare i EU innefattande lika politiska rättigheter oavsett nationalitet?
fr · GN11802 · 2000-04-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:802 av () till statsrådet om adoptioner Ska bara rika ha råd att adoptera? I dagens situation måste frågan sannolikt besvaras med ett ja. Den bilden fick även jag efter att ha träffat ett ungt barnlöst par, bosatta i , som adopterat en son. De har bekostat detta med ca 100000kr av egna medel. genomfördes internationella adoptioner i , hade siffran sjunkit till 824. Med stor säkerhet är den viktigaste orsaken till minskningen de allt högre kostnaderna för en adoption. Samhället ser det som viktigt att hjälpa människor att bli föräldrar, oavsett deras ekonomiska möjligheter. Samhället finansierar därför både vanliga förlossningar och s.k. IVF-behandlingar, en form av konstgjord befruktning, via skattsedeln. Adoptionsförfarandet får däremot en betydligt sämre behandling. Ersättningen för en adoption är 26000kr, vilket är en bråkdel av vad en IVF-behandling kostar. finns det över 40miljoner barn i världen som saknar föräldrar. Att ge fler par ekonomisk möjlighet att adoptera skulle ge några av dessa barn en chans till ett bättre liv. Men även det svenska samhället skulle vinna genom att vi får fler i arbetskraft i nästa generation. Min fråga blir då följande: Avser ministern att förbättra adoptionsstödet så att fler barnlösa kan adoptera ?
fr · GN11803 · 2000-04-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:803 av () till näringsminister om nätbolag med bristande rapportering Den 1november 1999 avreglerades elmarknaden men ett stort antal nätbolag uppfyller inte sina rapporteringsskyldigheter, vilket har skapat allvarliga problem för reformen. Nätbolagen brister bl.a. i sin skyldighet att bekräfta eller anmärka mot ett leverantörsbyte och att innan den 15:e i redovisa s.k. andelstal till balansansvarig och/eller elleverantören. Detta drabbar både kunderna och de nya elleverantörerna. Förklaringen till dessa brister kan vara att nätbolagen ofta är intimt kopplade till de befintliga elleverantörerna och inte önskar att kunden byter leverantör. I en rapport från den 3mars 2000 konstateras att de nätföretag som har en hög ambitionsnivå och sköter sin rapportering inte tjänar något på detta, medan den som missköter sig orsakar merarbete och kostnader för elhandlare och balansansvariga utan att själv drabbas. Därför är det naturligt och positivt att i skrivelse den 22februari 2000 föreslår att "det införs någon form av sanktion för sådana företag som ej uppfyller föreskrifterna". Avser ministern att ta något initiativ för att det, i enlighet med Svenska kraftnäts förslag, ska införas någon form av sanktion för de nätbolag som inte uppfyller sina rapporteringsskyldigheter?
fr · GN11804 · 2000-04-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:804 av () till jordbruksminister om nätfiske efter lax I betänkande 1999/2000:MJU8 Fiske m.m. fastslår miljö- och jordbruksutskottet vikten av en fortsatt strävan att aktivt verka för ett bevarande av den vilda laxen. Utskottet redogör vidare för ett antal instrument för att uppnå detta. Detta är bra och ger förhoppningar för den turistnäring som vuxit upp längs Norrlandsälvarna. Tyvärr grusas dessa förhoppningar när man läser beslut om bestämmelser för såväl yrkesfiske som sportfiske efter lax och öring i med angränsande sötvattensområde. I bestämmelserna tillåts nätfiske, bl.a. i älvs mynning, visserligen efter fettfenklippt lax men fisk som fastnar i ett nät skadas eller dör vare sig den är klippt eller ej. Jag vill därför fråga: Kommer jordbruksministern att vidta åtgärder för att ändra bestämmelser för nätfiske efter lax?
fr · GN11805 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:805 av () till statsrådet om angående EU:s kosmetikadirektiv Enligt sjätte ändringen av EU:s kosmetikadirektiv skulle försäljningsförbud av djurtestad kosmetika införas nu . Under ett möte den 5april beslöt emellertid kommissionen att förbudet inte ska genomföras. Den var, enligt uppgifter från till Djurens Rätt, vare sig informerad eller förberedd. I stället vill kommissionen nu införa förbud mot att testa kosmetiska slutprodukter. Men dessa förekommer knappast alls! De allra flesta djurtest görs på ingredienser/råvaror, och där vill kommissionen vänta med att införa förbud. kan förbudet dessutom skjutas upp . Kommissionen hävdar att anledningen till att man vill göra denna ändring i direktivet är att ett försäljningsförbud strider mot . Hur avser handelsministern agera inom EU, och inom WTO, för att möjliggöra försäljningsförbud av djurtestad kosmetika?
fr · GN11806 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:806 av () till utrikesminister om snabba insatser mot svälten på Enligt hotas nästan 12,5 miljoner människor kring av svält sedan skörden slagit fel och torka drabbat regionen. Bara i hotas 7,7 miljoner människor av svält. Det är fler än under den stora svältkatastrofen , då hamnade i världens blickfång när kanske en miljon människor gick under. I är ytterligare 367000 människor i farozonen, i 2,7 miljoner, i 1,2 miljoner och i 75000 människor. Den här gången finns information om vad som är på väg att hända. och EU måste agera för att medelst katastrofhjälp hindra att människor går under i massvält. måste alla krafter inriktas på att stoppa krigen i regionen @ inte minst det mellan och @ som både bidrar till en försämrad försörjningssituation och hindrar utländsk hjälp. Vad avser utrikesministern göra för att förhindra en ny svältkatastrof på ?
fr · GN11807 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:807 av () till utrikesminister om kriget mellan och Kriget mellan och @ två av världens fattigaste länder @ beräknas kosta vardera sidan @ ! Minst en halv miljon soldater finns längs den gräns konflikten gäller. Tiotusentals människor har dödats i kriget och hundratusentals människor har flytt ifrån det. Kriget gäller ett några kvadratmil stort glesbefolkat torrområde. Detta sker som totalt drygt 8 miljoner människor hotas av svält i de båda länderna, efter torka och felslagna skördar. Kriget, med allt vad det innebär av hinder för transporter och hjälparbete, förstärker och förvärrar svälten. måste på alla till buds stående sätt politiskt söka påverka de båda länderna att stoppa kriget. I arbetet att söka påverka dem måste också indragning av allt annat bistånd än det rent humanitära katastrofbiståndet, som företrädesvis bör gå via ideella organisationer, komma i fråga. Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att påverka och att avsluta alla krigshandlingar?
fr · GN11808 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:808 av () till statsrådet om UMTS-licenser ligger efter viktiga konkurrentländer vad gäller tilldelningen av UMTS-licenser, den tredje generationens mobilnät. I en tidigare fråga till biträdande näringsminister poängterade jag detta och frågade henne vad hon avser göra för att påskynda processen. I sitt svar konstaterar statsrådet "att därmed vid en internationell jämförelse ligger i mittfältet tidsmässigt bland ett antal viktiga länder." Hon anser vidare att "regeringen har vidtagit nödvändiga och relevanta åtgärder." Detta svar från statsrådet indikerar en alldeles för låg ambitionsnivå för den delen av svensk telekomutveckling som politiken hanterar. Skillnaden mellan att leda och dras med av utvecklingen är stor. Allt annat än en bestämd vilja att se till att ligger i den absoluta framkanten när nya steg tas på telekomområdet är oacceptabelt. Att regeringen, genom statsrådets ljumma syn på vikten av att inte halkar efter i frekvensfördelningen, överger tätposition är beklagligt. Vad avser statsrådet göra för att i fortsättningen inte ska halka efter när nya steg tas på telekomområdet, t.ex. vad gäller frekvensfördelning?
fr · GN11809 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:809 av () till näringsminister om genom Sala Vägfrågorna i blir hetare och hetare. Reaktioner kommer allt oftare på vägarnas dåliga standard. Från näringslivet i Falun@Borlänge har tidigare, till statsrådet, ställts krav om förbättringar av , den del som gäller Sala mot . har företagarna @ som skrev brevet till näringsministern @ tröttnat eftersom inget svar tydligen kommit från superdepartementet. De har vänt sig till generaldirektören för . Enligt uppgift passerar ca 6000 fordon det aktuella området. Vägen är mycket smal, en stor del av turisttrafiken/fjälltrafiken färdas just den aktuella sträckan. Vägsträckan kallas , i folkmun, Salaproppen. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att , den del som gäller Sala mot , förbättras?
fr · GN11810 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:810 av () till försvarsminister om räddningshelikoptrarna Jag har tidigare, i en motion, tagit upp problemet och möjligheterna till en samordning av räddningsdelen, med de statligt ägda helikoptrarna. kan man i medier läsa om hur säkerheten till sjöss hotas. Risk finns nu att ingen startklar helikopter finns att tillgå om det skulle bli nödvändigt att göra räddningsinsatser till sjöss. Detta efter problem mellan och försvaret. Oro finns alltså att inte kommer att . Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att eliminera problemet?
fr · GN11811 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:811 av () till socialminister om personlig assistent Många människor i vårt land är beroende av stöd och hjälp för att kunna sköta sin personliga hygien, med transport och övriga sysslor. De har möjlighet att erhålla hjälp med stöd av lagen om rätt till personlig assistent, och . Beklagligt nog så upphör denna förmån vid . Vad jag har erfarit är att regeringen lovat vidtaga åtgärder för att förbättra för pensionärerna så att de på ett eller annat sätt kan få behålla detta stöd. Min fråga är: Vilka åtgärder har socialministern vidtagit för att påskynda uppfyllelsen av givna löften om fortsatt stöd och hjälp enligt LSS och ?
fr · GN11812 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:812 av () till justitieminister om gruppvåldtäkt har medierapporteringen av gruppvåldtäkter ökat. Även om inte antalet anmälningar ökat på något drastiskt sätt så är det ett stort problem att övergrepp av detta slag över huvud taget sker. Varje gång en gruppvåldtäkt sker är det enligt min mening ett misslyckande för samhället. arbetar nu med en lagöversyn. Det är välkommet. Tyvärr löser vi nog inte dessa brott enbart med lagstiftning. Det behövs kraftfullare gemensamma åtgärder för att motverka detta. Är regeringen beredd att ta fram en nationell handlingsplan för att motverka gruppvåldtäkter?
fr · GN11813 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:813 av () till justitieminister om avlyssning av telefonsamtal och datatrafik i Frågan om det amerikanska övervakningssystemet Echelons existens aktualiserades genom en rapport som lämnades till där det påstods att all e-post, alla telefonsamtal och alla faxmeddelanden i avlyssnas och att regeringar, företag och individer i ett flertal europeiska länder övervakas. Det har kommit fram uppgifter som stärker misstanken om att avlyssnar telefonsamtal och datatrafik i . har, efter många års tillbakavisande och tystnad, medgivit att detta övervakningssystem existerar, men enbart för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. Det har dock sedermera påståtts att systemet även skulle användas för industrispionage. Dessa uppgifter har fått att reagera kraftigt och det har där lagts fram ett förslag om att tillsätta en särskild utredning av frågan. har, genom kommissionär , även reagerat och säger att man tar uppgifterna om Echelon på allvar. Dock har EU:s regeringar valt att avstå från att kommentera frågan. Jag vill med anledning av det ovan anförda ställa följande fråga: Är regeringen beredd att i ministerrådet ta initiativ till att frågan om övervakningssystemet Echelon utreds vidare tillsammans med EU:s övriga regeringar?
fr · GN11814 · 2000-04-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:814 av () till näringsminister om övervakningen i Från många håll anses den bristfälliga övervakningen ha bidragit till den svåra fartygsolyckan utanför Kullen. En viss övervakning förekommer förvisso men den är varken heltäckande eller satt i system. är ett av världens mest trafikerade sund, men övervakningen är betydligt sämre än exempelvis i , där fartyg med farlig last och stora passagerarfartyg följs på ett helt annat sätt. Den splittrade situationen i beror i stor utsträckning på det delade myndighetsansvaret mellan marinen, och . Även i Kullenfallet var det @ som så ofta @ marinen som stod för de livräddande insatserna. Det behövs en bättre samordnad övervakning av @ och ett samlat ledningsansvar vid incidenter. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska riskerna för sjöfarten i ?