ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11383 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:383 av () till statsrådet om hiv/aids-katastrofen i Aids slår hårdast mot dem som har det sämst. I byar i de värst drabbade delarna av finns bara barn och gamla kvar att ta hand om de sjuka och dra in mat till hushållet. av alla barn har blivit föräldralösa. Epidemin av hiv/aids är så svår att den leder till att befolkningen i flera länder i södra påverkas. Medellivslängden beräknas sjunka från 65@70 år till nedåt 40. , , , , , och kan komma att se befolkningsminskningar . Det är första gången sedan digerdöden härjade i som befolkningen i något land minskar på grund av en epidemi. Digerdöden skördade ca 25 miljoner offer. Sedan epidemin började har 21 miljoner människor dött av aidsrelaterade sjukdomar. Över hela världen är aids den fjärde största dödsorsaken efter hjärtsjukdomar, slaganfall och sjukdomar i andningsorganen. När det här året går mot sitt slut så kommer det finnas 36 miljoner hivsmittade världen runt, varav 25 miljoner i . Prognoser säger att var tredje av dagens afrikanska 15-åringar kommer att smittas och dö i aids. Fler afrikaner dör nu i aids än i malaria och vart femte dödsfall i är relaterat till aids. Bland alla siffror är det lätt att glömma de miljoner tragiska människoöden som finns bakom. Vad avser biståndsministern göra för att bättre ska kunna stödja det hivpreventiva arbetet, samt sjukvården för aidssjuka i ?
fr · GO11384 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:384 av () till statsrådet om att inrikta biståendet på hiv/aids-bekämpning Enligt den senaste rapporten från FN-programmet så sprids hiv/aids mycket snabbare än vad WHO räknade . är till ända beräknas 36,1 miljoner människor vara bärare av hivviruset eller ha insjuknat i aids. Det är fler än i prognoserna 1991. 5,3 miljoner människor har det gångna året smittats av hiv och värst är situationen i söder om , där 3,8 miljoner människor smittats . lever totalt mer än 25 miljoner människor med hiv/aids i dessa länder. Den allvarligaste situationen, vad gäller spridningen av hiv/aids, ställer stora krav på att världen reagerar. Vi i måste bidra till att bekämpa de mänskliga tragedier som följer i sjukdomens kölvatten. Det ställer krav på kraftfulla informationssatsningar, utveckling av nya mediciner, att fattiga ges tillgång till mediciner, stärkande av sjukvården i berörda länder, samt att föräldralösa barn inte lämnas vind för våg. Därför bör den svenska biståndsverksamheten inriktas på att bekämpa hiv/aids. Vad avser biståndsministern göra för att inrikta det svenska biståndet på att bekämpa spridningen av hiv och stärka vården av aidssjuka?
fr · GO11385 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:385 av () till socialminister om att öka informationsinsatsen om sexuellt överförbara sjukdomar I upptäcks cirka fem nya hivfall , antalet nyanmälningar har varit ganska . bör det konstateras att klamydia, som sprids på samma sätt som hiv, ökat . anmäldes 16700 nya fall av klamydia. Flest nysmittade finns bland 20@24-åringar, men många är också i åldern 15@19 år. Det finns ett femtiotal hivsmittade ungdomar i åldern 15@24 år. Trots att få ungdomar i har drabbats av hiv och aids finns det ändå, enligt erfarenhet, ett intresse för sådana frågor bland ungdomar i . Läkare har även uttryckt oro över den ökade förekomsten av oskyddat sex och varnat för att information om riskerna inte verkar nå ut till allmänheten och framför allt inte till landets unga befolkning. Vad avser socialministern göra för att öka informationsinsatsen om riskerna med sexuellt överförbara sjukdomar?
fr · GO11386 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:386 av () till socialminister om hiv/aids-information via frivilligorganisationerna har det skett en kraftig ökning av könssjukdomar bland homosexuella män. En trolig förklaring från läkarhåll är att det blivit allt vanligare med oskyddat sex och därför varnar läkare för en ny hivepidemi i . Enligt en rapport för har såväl gonorré som syfilis och klamydia ökat kraftigt. Ökningen är så stor att den tyder på ett trendbrott. Gonorré ökar , främst bland homosexuella män, liksom antalet syfilisfall som minskning har fördubblats . Klamydia som förut var ovanlig i denna grupp ökar också. Kampen mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar måste även fortsättningsvis vara oerhört högt prioriterad. Bland frivilligorganisationerna finns en oro över att trycket i informationen minskar, som vi vet att dessa antagligen är de som bäst klarar av att lösa denna viktiga uppgift. Avser socialministern att låta pengarna för hiv/aids-information och prevention gå via frivilligorganisationerna?
fr · GO11387 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:387 av () till statsrådet om spridningen av hiv i Hiv/aids-utvecklingen är oroande på många håll i världen just . Bl.a. ökar antalet smittade mycket snabbt i Öst- och . I finns nu 700000 människor som är smittade. har problemet mest funnits bland sprutnarkomaner. Men farhågor finns om att epidemin är på väg till andra grupper i samhället. Särskilt dramatisk är ökningen i , där antalet hivsmittade kommande årsskifte tros vara uppe i 300000 jämfört med omkring 130000 . Detta ställer sjukvården inför oerhörda utmaningar. Enligt en nyligen publicerad rapport från så finns det fortfarande möjligheter att förhindra en katastrof. stöder genom ett samarbete mellan Sida och ett flertal projekt i , , och . T.ex. får narkomaner tillgång till kliniker som driver förebyggande arbete mot smittspridning. Ett projekt med att förhindra smitta från mammor till barn har också påbörjats. Detta är bra, men än större insatser lär krävas för att komma till rätta med hiv/aids, i såväl som i övriga delar av . Vad avser biståndsministern göra för att och EU inom ramen för öststödet bättre ska bidra till minskad spridning av hiv i ?
fr · GO11388 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:388 av () till statsrådet om svenska för invandrare Svenska för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället. Varje kommun är skyldig att erbjuda sfi till den som är bosatt i kommunen och saknar grundläggande kunskaper i det svenska språket. Om sfi ska fungera som ett instrument för en hållbar integration krävs att utbildningen är av hög kvalitet, i den mening att den ger goda språkkunskaper, men också att utbildningen är anpassad efter arbetslivet och ger möjligheter till ett vidgat kontaktnät. Detta fungerar inte alltid . Det saknas fortfarande fungerande rikstäckande instrument för kvalitetssäkring och utvärdering. Trots att ett nationellt prov fastställdes redan i kursplanen 1994 så är resultaten av proven svårtolkade. Fristående utbildningsanordnare erbjuder ofta "svenska som andra språk" i stället för svenska för invandrare och skillnaden är ofta oklar. Den som är godkänd på sfi-nivå i en kommun är inte nödvändigtvis godkänd på sfi-nivån i en annan kommun. Jag vill fråga integrationsministern om hon ämnar vidta några åtgärder för att komma till rätta med dessa problem inom sfi.
fr · GO11389 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:389 av () till näringsminister om butiksrån Butiksrån har blivit ett allt större problem. Ett viktigt verktyg för att förhindra butiksrån är förebyggande åtgärder i butikerna. samarbetar arbetsgivare, fackförbund och polis med förebyggande åtgärder. Ett gemensamt trettonpunktsprogram har tagits fram för att öka säkerheten i butikerna. Arbetet går framåt men det finns brister i hanteringen av butiksrån som kan undanröjas med ett politiskt beslut. Butiksrån är både en polisiär fråga och en arbetsmiljöfråga. Rån, hot och våld är ett allvarligt arbetsmiljöproblem för anställda inom handeln. Men när det sker ett butiksrån finns det inget åliggande för polisen att tillkalla . Det händer ibland men . När det t.ex. sker en arbetsolycka vid en byggarbetsplats stängs arbetsplatsen och tillkallas för att kontrollera säkerheten. Detta förfarande borde vara en rutin även vid butiksrån. Polisen bör ha som skyldighet att vid varje butiksrån tillkalla för att gå igenom säkerhetsrutinerna. Finns det brister i dessa ska de åtgärdas. En sådan rutin skulle på ett kraftfullt sätt stärka det förebyggande arbetet mot butiksrån och hjälpa till att förhindra sådana från att upprepas. Jag vill fråga ministern om han ämnar vidta några åtgärder för att ålägga polisen att tillkalla vid butiksrån.
fr · GO11390 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:390 av () till näringsminister om prioriteringar inom arbetsmarknadspolitiken En prioriterad uppgift inom arbetsmarknadspolitiken har varit att minska den öppna arbetslösheten bland "utomnordiska medborgare". Utomnordiska medborgare utgör endast ca 30@35 % av samtliga utrikesfödda. av alla födda i har numera svenskt medborgarskap. För födda i är andelen och bland födda i är naturaliserade. "Utrikesfödda" snarare än "utomnordiska medborgare" bör vara en prioriterad grupp i arbetsmarknadspolitiken. Den både opreciserade och snäva prioritering av "utomnordiska medborgare" har lett till snedprioriteringar inom arbetsmarknadspolitiken. Utomnordiska medborgare har prioriterats i den meningen att deras andel av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna varit större än deras andel av de arbetslösa. Däremot har utomnordiska medborgare från t.ex. , som bott länge i och tillhör arbetskraftsinvandrarna, inte prioriterats. Detta gäller också medborgare från som invandrade redan under 70- eller 80-talen. Jag vill fråga ministern om han ämnar vidta några åtgärder för att ändra begreppet "utomnordiska medborgare" till "utrikesfödda" som prioriterad grupp inom arbetsmarknadspolitiken.
fr · GO11391 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:391 av () till statsrådet om kriterier för havandeskapspenning En kvinna har enligt 3 kap 9§ lagen (1962:381) om allmän försäkring rätt till havandeskapspenning om havandeskapet har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel och om hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete. Havandeskapspenning betalas tidigast från den och längst t.o.m. den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Havandeskapspenning betalas ut med det belopp som motsvarar kvinnans sjukpenning. Kriterierna för bedömning om en kvinna är berättigad till havandeskapspenning handlar främst om arbetets fysiska påfrestning, t.ex. tunga lyft, påfrestande ensidiga rörelser eller att hon måste stå en stor del av arbetstiden. Dagens arbetsmarknad har inslag av nya påfrestande faktorer för en gravid kvinna. T.ex. så är arbeten ofta förknippade med en hög grad av stress, långa återkommande resor osv. Enligt min mening bör även sådana faktorer innefattas vid en bedömning av ansökan om havandeskapspenning. Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd att vidta några åtgärder för att modernisera kriterierna för bedömning av havandeskapspenning.
fr · GO11392 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:392 av () till statsrådet om huvudman för Huvudmannaskapet för , har varierat tillkomst. har KI stått som ensam huvudman. har drivit frågan om nytt huvudmannaskap för . Utgångspunkten är att KI som fungerar som huvudman, inte har drivit en utveckling av idrottsforskningen på nationell nivå. skriver i sin anslagsframställan 2000 "Det är @@@ RF:s uppfattning att bör inordnas under ett universitet eller en högskola som har särskilt intresse och kompetens för att prioritera och driva just idrottsforskningen." Om flyttas från måste enligt min uppfattning CIF:s trovärdighet som forskningsliknande organ vara utgångspunkt för val av ny huvudman. Ett trovärdigt alternativ till ny huvudman är . har landets mest omfattande och mångfacetterade utbildnings- och forskningsverksamhet inom idrottsområdet. har dessutom en idrottshögskola inrättats. har professurer både i idrottsmedicin och i idrottspedagogik. är därmed det enda universitet i landet som har professurer med inriktning på idrott inom såväl de medicinska som de beteendevetenskapliga vetenskapsområdena. Jag vill fråga statsrådet om och i så fall när hon ämnar utse en ny huvudman för och vilka utgångspunkter statsrådet i så fall har för val av ny huvudman.
fr · GO11393 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:393 av () till kulturminister om fyren De svenska fyrarna är kulturella minnesmärken som måste bevaras för framtiden även om de inte uppfyller sin ursprungliga funktion. Då fyren tändes var det för att rädda människoliv. 1977 ersattes den med Hätteberget. har varit hotad men har lyckats överleva. Frivilliga krafter, Tjörns kommun, och många fler har tidigare kommit till fyrens räddning. Både fyrplatsen på Hamneskär och hela Pater Noster-arkipilagen är ett nationellt kultur- och miljöarv, som måste sparas för framtiden. Det handlar i högsta grad om att rädda vår gamla kulturhistoria. Många fyrar är välkända och fyller en funktion som byggnadsminnen, men är en symbol för industrisamhällets intåg med krav på säkra och goda kommunikationer när industrialiserades. Det bör vara ett riksintresse att denna unika miljö, som är en del av tidiga industrihistoria, bevaras och skyddas för framtiden. En ansökan om byggnadsminnesförklaring av fyren ligger hos . Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att en av landets mest kända fyrar ska räddas och garanteras ett långsiktigt skydd?
fr · GO11394 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:394 av () till utbildningsminister om läkarutbildningen vid Läkarutbildningen vid har utökats. Enligt uppgifter jag fått har emellertid de "ALF-medel" som borde följa med en utökad utbildning tills vidare uteblivit. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga om utbildningsministern är beredd att anslå dessa medel till läkarutbildningen i .
fr · GO11395 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:395 av () till statsrådet om flyktingar från strider i När flyktingsituationer uppstår i större omfattning är behovet av biståndsinsatser mer uppenbart. I de flesta fall i tredje världen tar flyktingar sin tillflykt till grannländer. Dessa massflyktssituationer ställer oerhört stora anspråk på mottagarländerna, som ofta också tillhör gruppen av fattigare . Massflyktssituationer kan också ha en direkt destabiliserande inverkan på länderna. Mellan 50000 och 100000 människor flydde från strider i över gränsen till . Detta meddelade , talesman för . Det är i så fall den största flyktingvågen någonsin i på en enda dag. vädjar talesmannen från UNHCR "Vi behöver hjälp, en flyktingvåg av denna omfattning har vi aldrig haft förr". Denna massflyktssituation är orsakad av stridigheter och tyvärr är det så att väpnade konflikter inom och mellan stater alltjämt präglar stora delar av . Dessa konflikter medför förstörelse och mänskligt lidande samt försvårar utveckling och långsiktigt utvecklingssamarbete. I massflyktssituationer kan en samordnad politik vara ett viktigt inslag. Här bör inte minst olika FN-organ som t.ex. UNHCR få ett kraftfullt stöd. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser biståndsminister vidta för att hjälpa UNHCR och andra FN-organ samt andra humanitära biståndsorganisationer som verkar i området ?
fr · GO11396 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:396 av (m) till statsrådet om asylärenden och självmord Flera uppenbara fall av mänskligt lidande till följd av långa handläggningstider har uppenbarats. Många människor kommer till med hopp om en bättre framtid flyendes av rädsla undan förtryck eller kanske krig. Alla människor har lika värde och borde behandlas därefter. Människor som kan och vill skapa sig en tryggare och bättre framtid i skulle kunna tas emot på ett mänskligare sätt än vad som sker, när de kommer till hit. , som i viss mån kan ses som ett föregångsland när det gäller humanitet, bedriver i det fördolda en hård flyktingpolitik. En politik som resulterar i att en del människor och familjer kan få vänta på besked om de ska få stanna i eller inte. År som ofta innebär flyktingförläggningar, liten eller ingen möjlighet att arbeta eller studera, en orolig och osäker framtid rörande barnens skolgång etc. I hopplös ovisshet och desperation drivs en del till tragiska självmord. I tycks man stundom böjd att nonchalera och ibland helt avvisa läkarintyg. Hur många plågsamma påminnelser ska behövas innan det blir en ändring av detta? Vilka åtgärder avser migrationsministern vidta för att minimera antalet självmord bland väntande i köerna till migrationsverk och utlänningsnämnd?
fr · GO11397 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:397 av () till utrikesminister om aidsproblemet i Rapporter från Wenlou i visar att hiv/aids-problemet utvecklats till en lokal humanitär katastrof. Ingen verkar veta hur många i Wenlou som drabbats av hiv/aids, men har 30 av 800 bybor dött i sjukdomen. Minst tio andra ligger döende. När 155 bybor testades befanns 95 av dem @ @ vara hivsmittade. Byns många aidssjuka verkar ha övergivits av myndigheterna, som försöker mörklägga vad som händer. Wenlouborna behandlas snarare som utstötta. Ingen vill köpa deras grönsaker, en bystämpel på id-kortet kan rendera avsked, unga kvinnor och män från byn kan inte hitta några partner etc. Läkare vid det lokala sjukhuset saknar baskunskaper om sjukdomen och avvisar aidspatienter. var gav nästan alla i byn blod eftersom ersättningen räckte till nya hus, en skola åt barnen, hemgifter och skatter. Men snart började folk insjukna och dö. De lokala sjukhusen kunde inte ens diagnostisera sjukdomen. I värsta fall är katastrofen i Wenlou ingen unik företeelse i dagens . Inför världsaidsdagen har försiktigt beräknat antalet hivsmittade i landet till en halv miljon. FN-experter befarar dock att kan ha tio miljoner fall om motåtgärder inte sätts in. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att uppmärksamma spridningen och konsekvenserna av hiv/aids i ?
fr · GO11398 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:398 av () till miljöminister om uppföljning av miljömål pågår ett arbete ute runtom i vårt land med att införa s.k. energiförsörjningsplaner. Arbetet med detta går olika fort i olika delar av vårt land. Vissa kommuner säger sig inte vilja genomföra detta. Min fråga utifrån det är: Vad tänker ministern göra för att kommunerna genomför dessa energiförsörjningsplaner?
fr · GO11399 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:399 av () till finansminister om skatteavdrag för gåvor till godkända insamlingar En samarbetsgrupp bestående av myndigheter och intressseföreningar föreslår en rad åtgärder för att bekämpa oseriösa insamlingsorganisationer. En av åtgärderna som föreslås är att införa avdragsrätt för gåvor till godkända insamlingar. Den som skänker pengar till välgörande ändamål ska alltså få dra av kostnaden i deklarationen. Att införa en skattesubvention innebär att statens inkomster minskar och det finns risk att man tränger undan annan verksamhet. Om avdraget görs under inkomst av tjänst kommer avdraget bli mera värt för de inkomsttagare som också betalar statsskatt. Det kommer med andra ord att gynna höginkomsttagare. Vidare skulle skattemyndigheternas administration öka vilket vore olyckligt då man befinner sig i ett trängt läge. Mot bakgrund av att både Finans- och enligt tidningsuppgifter ingått i samarbetsgruppen vill jag fråga finansministern: Har regeringen för avsikt att införa skatteavdrag för gåvor till godkända insamlingar?
fr · GO11400 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:400 av () till miljöminister om väderprognoser De kraftiga översvämningarna i och tidigare i södra har aktualiserat frågan om möjligheter att göra längre väderprognoser. En bättre framförhållning skulle underlätta för vattenkraftsindustrins bedömningar över vattenflödena, som fastighetsägare, räddningstjänst och andra berörda myndigheter får bättre beredskap för att skydda egendom och hälsa. Enligt företrädare för utvecklas nya metoder internationellt där man arbetar med förfinade vädermodeller för att kunna göra mer träffsäkra, längre väderprognoser. För del skulle tillämpningen av dessa modeller kräva resurser såväl i form av maskiner som uppbyggnad av kunskap. På regeringens initiativ pågår en utredning om prognoser efter sommarens översvämningar. Det är bra. Min fråga till är på vilket sätt regeringen agerar för att ska få förutsättningar att kunna göra längre, säkra väderprognoser.
fr · GO11401 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:401 av () till kulturminister om Länsteatern på har i en rapport och skådespel åt folket (2000:1) på s.150 redovisat förhållanden för våra minsta teatrar. anför bl.a. följande: Teatrarna har framgångsrika verksamheter med begränsad personalstyrka. Arbetet på teatrarna bedrivs med kraftigt nödtvungna kompromisser. Teatrarna är ytterst sårbara och en snabb utslitning hotar. Vidareutveckling och förnyelse är svårtänkbara. Rapporten redovisar på ett väl underbyggt sätt under vilka förutsättningar Länsteatern på arbetar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga kulturministern vilka åtgärder statsrådet avser vidta med anledning av Statens kulturråds rapport.
fr · GO11402 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:402 av () till statsrådet om internationellt ungdomsutbyte Flera myndigheter och organisationer har omfattande informationsverksamhet med anknytning till internationellt ungdomsutbyte, inte minst , Internationella Programkontoret, , , och . startades med uppdraget att samla information om alla möjligheter och vara ett för frågorna. Organisationen ombildades och heter numera (). ger CIU råd direkt till ungdomar framför allt via telefon (ca 10000 samtal ) och publicerar boken med tips och stöd, både direkt till de ungdomar som funderar på att skaffa sig internationella erfarenheter och som referensmaterial för vidareinformatörer som t.ex. studie- och yrkesvägledare och arbetsförmedlare. CIU har också en Internetdatabas med information om internationella möjligheter för unga. har som profil större betoning på internationell verksamhet och länder i tredje världen. För organisationen är det i längden inte möjligt att upprätthålla verksamheten och framför allt inte att expandera den så som skulle behövas. Vad avser ministern göra för att säkerställa en god samverkan mellan enskilda och offentliga initiativ som förmedlar information om internationella ungdomsutbyten?
fr · GO11403 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:403 av () till miljöminister om tappning av översvämningshotade sjöar Även om de besvärliga översvämningarna i nu kulminerat på de flesta håll gäller detta inte . Eftersom kommer sist i översvämningskedjan visste hydrologisk expertis på ett tidigt stadium att här skulle det bli stora problem. Långt innan tvångstappning av påbörjades visste att det skulle bli nödvändigt, men man ansåg sig av vattendom förhindrad att själva börja tappa maximalt eftersom man kunde riskera skadestånd vid eventuella tappningsskador längs . Först när tog över kunde tvångstappning beordras. är nu en meter över normalvattenstånd, har redan passerat rekordvattenståndet och kommer att fortsätta stiga fram med ytterligare , enligt . Redan nu ställer den växande till stora problem. På västgötasidan ligger hundratals hektar åker under vatten. Skulle någon sida av sjön utsättas för hård pålandsvind uppstår där gigantiska problem, då en pålandsstorm kan höja vattenytan med ytterligare en meter. Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att nödvändiga tappningar av översvämningshotade sjöar och vattendrag ska kunna påbörjas för att eliminera eller lindra effekterna av långa och kraftiga regnperioder?