ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121128 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1128 om verksamhet har frågat mig om jag avser att ta några initiativ så att direktiven för spaningsverksamhet utformas så att personer som ej på något sätt kan betraktas som intressanta för inte heller kommer att registreras. Bakgrunden till frågan är att personer med anknytning till har varit föremål för uppmärksamhet. Regler som styr behandling av personuppgifter finns bl.a. i 2kap. 3§ regeringsformen och 5§ polisdatalagen. Reglerna innebär bl.a. att anteckning om medborgare i allmänt register inte utan dennes samtycke får grundas enbart på hans eller hennes politiska åskådning. har som uppdrag att fortlöpande granska att registreringsverksamhet står i överensstämmelse med gällande lagstiftning. Den lagstiftning vi har ger tillsammans med tillsyn över registreringsverksamheten ett bra skydd mot obefogade registreringar. detaljreglerades registreringsverksamheten inom författningsskyddets område i en hemlig förordning. I den angavs vilka organisationer som Säkerhetspolisen skulle ägna särskild uppmärksamhet och vilka aktiviteter från enskilda medlemmar som kunde medföra en registrering. Av bl.a. öppna rapport om personalkontroll framgår att förordningen var otidsenlig och att tillämpningen av den ibland kunde leda till registreringar som inte hör hemma i dagens problemorienterade polisarbete. Frågor som rör författningsskyddande verksamhet har tilldragit sig stort intresse under en följd av år. Det finns en politisk enighet om att i ett sammanhang, heltäckande och uttömmande, klarlägga inte bara denna utan all den författningsskyddande verksamhet som bedrivits av de svenska säkerhetstjänsterna. Det är mot den bakgrunden som tillsattes . Det är en typisk uppgift för kommissionen att granska just sådana frågor som tar upp. Avslutningsvis vill jag nämna att /rikskrim-kommittén i sitt betänkande Den centrala polisen (SOU 2000:25) tar upp frågan om tillsynen över operativa verksamhet. Kommittén anser att en oberoende nämnd som kan åstadkomma en bred insyn bör inrättas. Kommittén framhåller särskilt att inrättandet av en sådan nämnd ska innebära en förstärkning av insynen i den verksamhet som Säkerhetspolisen bedriver. Kommittén bedömer att gör ett utmärkt arbete, men att uppgift att granska Säkerhetspolisens behandling av uppgifter enligt polisdatalagen ändå bör övertas av den föreslagna nämnden. Skälet till det är enligt kommittén att nämnden inte kan granska Säkerhetspolisens arbete utan att komma in på frågan hur Säkerhetspolisen behandlar uppgifter enligt polisdatalagen. Kommitténs betänkande har remitterats. Efter beredning i avser regeringen att överlämna en proposition till om de frågor kommittén behandlat.
frs · GN121129 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1129 om och öppenheten har frågat mig om regeringen, med anledning av att Regeringsrätten nu prövat ett mål angående utfående av uppgifter ur , kommer att vidta några åtgärder för att intentionerna med den nya sekretesslagstiftningen ska uppnås. menar att det material som personer fått ta del av mest består av tidningsurklipp och annat offentligt material, som det klart framgått att det funnits mycket material som fortfarande hemlighållits. Den absoluta sekretess som tidigare gällde inskränkte offentlighetsprincipen mer än vad som kunde anses nödvändigt. En av intentionerna med den nya sekretesslagstiftningen var att göra det möjligt för enskilda som förekommit hos att få ta del av sådant material som inte är av betydelse för den verksamhet som bedriver . fick också 142 personer ta del av uppgifter om sig själva hos . Detta hade varit helt omöjligt med den tidigare gällande lagstiftningen. Det är därför fel att säga att intentionerna med den nya lagstiftningen inte uppnåtts. En annan fråga av betydelse är dock vilket svar som ska ges när en person inte förekommer i register eller då samtliga de uppgifter som finns om honom lämnas ut. Om en person som inte finns i register begär att få ut handlingar om sig själv avslår hans eller hennes begäran, utan att ange om uppgifter om personen i fråga behandlas av . Likaså får en person som får ta del av handlingar om sig själv inte reda på om det finns fler uppgifter om henne eller honom än de som lämnas ut. Detta förfarande har väckt irritation och orsakat missförstånd. har dock skäl för att utforma besluten på sätt som sker. Det skulle nämligen motverka syftet med verksamhet om den som avser att begå brott av självt får reda på att polisen inte är honom på spåren. Jag har emellertid förståelse för att det kan finnas skäl för en annan syn på handläggningen av framställningar om historiska uppgifter. En särskild utredare har därför förordnats för att göra en översyn av sekretessen för historiskt material i . Översynen beräknas vara klar . Därefter avser jag att återkomma i frågan.
frs · GN121130 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1130 om verksamhetsinriktning har frågat mig hur regeringen avser att se till att resurser vad beträffar författningsskydd i större utsträckning inriktas på att bekämpa s.k. rasideologiska organisationer. Bakgrunden till frågan är att ur verksamhetsberättelse tycker sig kunna utläsa att lagt ned stora resurser på att bekämpa vänsterinriktade organisationer på bekostnad av den högerextremistiska brottslighet som är det främsta hotet mot demokratin. författningsskyddande verksamhet inriktar huvuddelen av sitt arbete mot nazistiska och högerextremistiska grupper. Detta framgår med all önskvärd tydlighet av verksamhetsberättelse . Där framgår också att man från sida ägnar uppmärksamhet även åt andra grupper som med olagliga metoder tar sig rätten att åsidosätta demokratiska principer och värderingar för att uppnå olika politiska syften. Självfallet måste kontrollera t.ex. de grupper av djurrättsaktivister, militanta miljöaktivister eller andra extremistgrupper som ägnar sig åt mordbrand, skadegörelse och hot mot enskilda och deras familjer. uppgift är att skydda samhället mot enskilda eller grupperingar som hotar samhällsordningen oavsett om dessa kan kallas högerextremister, anarkister eller djurrättsaktivister. Det viktiga är inte från vilken ideologi de hämtar sina idéer, utan vilket hot de kan tänkas utgöra mot samhället. Jag har fullt förtroende för att den svenska säkerhetspolisen arbetar utifrån sådana utgångspunkter.
frs · GN121131 · 2000-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1131 om chipstrimning av fordon har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att s.k. chipstrimning av bilar, som inte förorsakar ökad miljöbelastning, ska kunna undantas från straffansvar. Med chipstrimning menas utbyte eller omprogrammering av det datachip som finns i bilens elektroniska styrenhet för bränsleinsprutning, avgasrening m.m. Åtgärder av den typen verkar ha blivit allt vanligare . Sådan trimning sker i de flesta fall för att öka motoreffekten men även för att ge en lägre bränsleförbrukning. Chipstrimningen utgör ett miljöproblem eftersom den ofta kan medföra högre avgasutsläpp. har i sitt betänkande föreslagit att samtliga ändringar i ett motorfordons avgassystem, som inte omfattas av ett typgodkännande eller annat godkännande av myndighet, ska kriminaliseras. Utredningen har motiverat sitt förslag att kriminalisera all chipstrimning med att det är alltför svårt att avgöra vilken effekt en sådan trimning får på olika avgasreningssystem, så länge inte trimningen omfattas av något prövningsförfarande. Frågan om en kriminalisering av chipstrimning har aktualiserats endast med hänsyn till de miljörisker som chipstrimning kan medföra. Frågan är fortfarande under övervägande i och pågår remissbehandlingen av utredningens förslag. Om det under remissbehandlingen eller den fortsatta beredningen skulle framkomma någon realistisk möjlighet att begränsa ett förbud till enbart sådan chipstrimning som medför negativa miljöeffekter, finns det inget skäl att införa ett generellt förbud. Det slutliga ställningstagandet i frågan kan därför göras först sedan remissinstanserna lämnat sina synpunkter och beredningen av frågan inom har avslutats.
frs · GN121132 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1132 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Samhallkoncernen ska arbeta efter det koncept som har för att få kommuner och företag att anställa invandrare. anställer personer med arbetshandikapp som har anvisats av arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen ska anvisa personer till som har en så nedsatt arbetsförmåga att personen inte kan få ett annat arbete eller om personens behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Bland de anvisade till finns självklart också invandrare, som @ utöver sitt arbetshandikapp @ även kan ha brister i det svenska språket. hade av de arbetshandikappade anställda i invandrarbakgrund. För dessa personer vidtar en rad åtgärder som är kopplade till dels arbetshandikappet, dels det svenska språket. anser att bör använda Resurs koncept också för att rehabilitera invandrare inom . Resurs metodik utgår från personalutvecklingsarbete, men är inte speciellt inriktad mot personer med arbetshandikapp utan i huvudsak mot personer som är långtidssjukskrivna. Den metodik som Resurs använder utnyttjas också i . Ett viktigt inslag i rehabiliteringen av arbetshandikappade invandrare inom är att förbättra deras kunskaper i svenska. Hur det ska ske är i första hand en fråga för och inte för regeringen. Under innevarande och fokuserar särskilt på utbildning och kompetensutveckling. Alla arbetshandikappade anställda erbjuds att genomgå en särskild utbildning för att öka motivationen att lära nytt, inte minst i basämnen. Utbildningen ska omfatta minst per anställd. Totalt ska varje anställd få minst 50 timmars utbildning och kompetensutveckling . I denna totala satsning kommer möjlighet att ges till grundläggande arbetsplatsanknuten svenska för invandrare. Satsningen på denna utbildning kommer till en början främst att finnas i storstäderna, beroende på att behovet är störst där. Mot denna bakgrund anser jag inte att det nu finns anledning att vidta någon särskild åtgärd.
frs · GN121133 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1133 om vägar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att komma åt själva knäckfrågan när det gäller att utveckla näringslivet i , nämligen satsningar på vägnätet med bl.a. tjälsäkring för att förbättra infrastrukturen. Låt mig först säga att jag anser att ett vägnät med bättre bärighet och färre avstängningar på grund av tjälskador är viktigt för att industrin ska kunna utvecklas. I vårbudgeten föreslår regeringen att självt ska få disponera sina avgiftsintäkter från myndighetsutövningen. Detta innebär ett reellt tillskott på och ytterligare . Regeringen har i vårbudgeten angett att ambitionen är att skapa förutsättningar för bl.a. ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Vidare fullföljs regeringens 11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet.
frs · GN121136 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1136 om planering av infrastrukturen har frågat mig om regeringen avser att lämna en proposition till i sådan tid att regeringen kan fastställa en infrastrukturplan för perioden 2003@2012 före utgången av . Regeringen har bedömt att infrastrukturpropositionen bör senareläggas. Regeringen vill bl.a. avvakta en studie som pågår inom och som behandlar om, och i så fall vilka, möjligheter som finns till alternativ finansiering av vägar och järnvägar. Studien genomförs för att undersöka om alternativ finansiering kan ge utrymme för fler och bättre investeringar. Jag vill också understryka att genomförandet av nuvarande långsiktsplaner för investeringar i vägar, järnvägar och åtgärder i regional transportinfrastruktur avseende åren 1998@2007 fortsätter. Dessa planer är brett förankrade genom ett omfattande och väl genomfört arbete i berörda myndigheter och ute i regionerna. Det finns därför inget behov att uppdatera dessa planer.
frs · GN121137 · 2000-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1137 om sexuella trakasserier bland universitetsstuderande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att så långt som möjligt är säkerställa att studenterna vid universitet och högskolor inte utsätts för sexuella trakasserier. Jag kan naturligtvis inte kommentera det enskilda fall som beskriver i sin fråga till mig. Trakasserier eller andra former av kränkningar grundat på kön eller något annat accepteras inte inom högskolan. Detta finns tydligt uttalat i högskoleförordningen. införde regeringen bestämmelser om sexuella trakasserier i högskoleförordningen (1kap. Universitet och högskolor fick då en tydlig skyldighet att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att studenter utsätts för sexuella trakasserier. Vidare infördes en definition av begreppet sexuella trakasserier som motsvarar den som finns i jämställdhetslagen. I högskoleförordningen finns också bestämmelser om disciplinära åtgärder, dvs. varning eller avstängning, för studenter som utsätter andra studenter för sexuella trakasserier. Om en lärare utsätter en student eller annan lärare för sexuella trakasserier kan läraren bli föremål för arbetsrättsliga åtgärder enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. Universitet och högskolor har ett ansvar att arbeta aktivt både med förebyggande åtgärder och med de verktyg som finns när något inträffar. har också ett viktigt ansvar som tillsynsmyndighet att se till att lärosätena följer högskoleförordningen.
frs · GN121138 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1138 om kring har frågat om regeringen avser att vidta några åtgärder för att se till att i även kan betecknas som "världsarv". Unescokonvention om skydd för världens kultur- och naturarv, den s.k. världsarvskonventionen, syftar till att skydda och bevara världens mest värdefulla kultur- och naturområden. Konventionen ratificerades av . finns nio svenska områden förtecknade på den s.k. i enlighet med bestämmelserna i konventionen. i uppfördes på . Motiveringen för beslutet lyder: "i Tanumområdet är enastående exempel på bronsålderskonst av högsta kvalitet. Motivens variationsrikedom är ett unikt vittnesbörd om livet under europeisk bronsålder. Samspelet mellan den kontinuerliga bosättningen och markanvändningen, såsom den avspeglas i , gravfälten och landskapet gör Tanumsområdet till ett enastående exempel på kontinuerlig mänsklig bosättning under ." Det kan påpekas att således, utöver , framhåller kulturlandskapet som det centrala motivet för skydd enligt konventionen. arbetar med en vägutredning för sträckningen av genom norra . Detta innebär att alternativa vägsträckningar studeras, bl.a. med hänsyn till miljöpåverkan. Enligt ska vissa större vägprojekt tillåtlighetsprövas av regeringen. Vägutredning utgör underlag för en sådan prövning. Världsarvskonventionen innehåller inga bestämmelser om upphävande av skydd för de områden som en gång tagits upp på . Därmed torde det inte finnas någon risk för att i inte ska kunna kallas "världsarv". Däremot ska enligt artikel 11 i konventionen den s.k. upprätta, hålla aktuell samt i förekommande fall publicera en lista över kultur- och naturvärden som är uppförda på listan över världsarv för vars bevarande större insatser krävs. Denna lista över världsarv i fara omfattar sådana kultur- och naturvärden som utgör en del av det kultur- och naturarv som hotas av allvarliga och speciella faror, t.ex. hot om försvinnande på grund av storskaliga offentliga eller privata projekt, utbrott av eller hot om väpnad konflikt, olyckor och naturkatastrofer m.m. Av totalt ca 660 världsarvsplatser är ett tjugotal förtecknade på lista över världsarv i fara. Flertalet är belägna i utvecklingsländer, som ofta har bristande möjligheter att ta om hand sina världsarv. Det kan inte uteslutas att ett slutligt beslut om en ny dragning av genom världsarvsområdet i skulle kunna innebära att tar upp frågan om området bör föras upp på listan över världsarv i fara. Som jag tidigare nämnt är emellertid frågan fortfarande under utredning och Tanumområdet är således inte upptaget som en punkt på dagordningen vid , som pågår i den 26@30 juni . Genom att ratificera världsarvskonventionen har åtagit sig att bevara de värden som motiverar de svenska områdenas världsarvsstatus. Regeringen har inte för avsikt att frångå detta åtagande.
frs · GN121140 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1140 om rätt till stödperson/medborgarvittne har frågat mig om jag avser att verka för allas rätt till stödperson/medborgarvittne vid kontakter med samt vid rättsliga förhandlingar. Det finns ingen lagbestämmelse som hindrar en person att ha en stödperson närvarande vid möten hos eller när ett ärende behandlas av socialnämnden under förutsättning att samtalet handlar enbart om klienten. I vissa mål och ärenden enligt LVU ska enligt 39§ offentligt biträde förordnas för den som åtgärden avser och för barnets eller den unges föräldrar, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. Exempel på sådana mål eller ärenden är omhändertagande, ansökan om vård på grund av förhållanden i hemmet eller den unges beteende samt upphörande av pågående vård. Offentligt biträde förordnas av länsrätten antingen i samband med att ett ärende aktualiseras i länsrätten eller efter ansökan av socialnämnden under pågående utredning. har i sina allmänna råd om tillämpningen av LVU uttalat att socialnämnderna bör se till att offentligt biträde förordnas när nämnden anser att vård utanför hemmet kan komma i fråga och LVU kan bli aktuell. De möjligheter till stödpersoner som efterlyser inom arbete med omhändertaganden av barn finns redan, varför jag inte avser att vidta några ytterligare åtgärder. Jag vill dock ta tillfället i akt att nämna att en särskild utredare genomför en översyn av LVU m.m. bl.a. i syfte att stärka barnperspektivet och barnets rättigheter i lagen. Utredaren ska lämna sitt betänkande .
frs · GN121141 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1141 om humanitär minröjning har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att påskynda att blir en fullvärdig medlem av ITEP (International Test and Evaluation program). Regeringen har efter det att en avsiktsförklaring avgetts beslutat att Försvarsmakten ska förhandla fram en överenskommelse om samarbetet inom ITEP. Ett förslag till sådan överenskommelse har inkommit och det bereds nu inom med inriktningen att ska underteckna överenskommelsen. Det undertecknande som tidigare avsetts ske är nu planerat att ske .
frs · GN121143 · 2000-06-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1143 om grov våldtäkt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att våldtäkter med grova våldsinslag inte ska bedömas som våldtäkt av normal grad. hänvisar till en utredning som enligt henne visar att både tingsrätter och hovrätter sällan bedömer våldtäkter som grova. Den utredning hänvisar till är en praxisundersökning som har genomförts inom ramen för uppdrag. gav regeringen i uppdrag att bl.a. undersöka domstolarnas bedömning av straffvärde i mål om sexualbrott samt presentera de åtgärder som anses nödvändiga. Praxisundersökningen ska utgöra underlag för kommitténs överväganden. ska redovisa sina överväganden senast den 1februari 2001. Därefter kommer regeringen att ta ställning till om det finns behov av att ändra bestämmelsen om grov våldtäkt eller om några andra åtgärder bör vidtas.
frs · GN121144 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1144 om Boforsförsäljningen och Nato har frågat mig om en försäljning av till det amerikanska företaget förändrar inställning till medlemskap i och därmed vår alliansfrihet. Regeringen redovisade i kontrollstationspropositionen (prop. 1998/99:74) en bedömning av framtida förutsättningar för svensk försvarsindustri. Denna bedömning gäller fortfarande och uttrycker att vår framtida industriella förmåga kommer att ha en struktur där ömsesidiga industriella beroenden över nationsgränserna utgör ett väsentligt inslag. Vår materielförsörjning kommer också i stor utsträckning att vara beroende av samarbetsprojekt med andra stater. Den främsta orsaken till denna utveckling är det militära försvarets omstrukturering, den hårdnande internationella marknaden för försvarsmateriel och vår restriktiva exportpolitik på detta område. Regeringen har därför vid behandlingen av frågan om det militära försvarets omstrukturering betonat vikten av internationellt samarbete på försvarsmaterielområdet. I anslutning till denna fråga har regeringen också redovisat huvuddragen av deltagande i mellanstatligt samarbete och beskrivit våra samarbetssträvanden. På denna punkt konstaterar jag att vårt deltagande i det internationella samarbetet rörande försvarsmateriel successivt har blivit alltmer omfattande. Denna utveckling ligger i linje med den av och regeringen fastlagda politiken som syftar till att så kostnadseffektivt som möjligt tillgodose försvarets behov av materiel på hög teknisk nivå. Utvecklingen innebär att den europeiska försvarsindustrins samlade kapacitet minskar, vilket främjar strävan till allmän nedrustning. För vår del riktar sig intresset för samarbete främst mot de länder som har en hög kompetens på för oss väsentliga teknologiområden. De nordiska länderna och de stora försvarsindustrinationerna i samt är därför viktiga och naturliga samarbetspartner för , helt oavsett det förhållandet att flertalet av dessa länder tillhör Nato. En försäljning av till förändrar inte på något sätt vår inställning till medlemskap i eller till alliansfriheten. Den påverkar inte heller våra möjligheter att göra självständiga säkerhetspolitiska bedömningar .
frs · GN121146 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1146 om framtid har frågat mig om jag tänker vidta några förändringar i riktlinjerna för verksamhet. Hon anser att arbetsbelastningen i har ökat, vilket leder till att arbetsledare och arbetshandikappade blir sjuka av stress och slås ut från verksamheten. Därtill menar hon att verksamhet riskerar att konkurrera ut privata underleverantörer på marknaden. har genomfört omfattande struktur- och organisationsförändringar för att effektivisera verksamheten. Inga arbetshandikappade har behövt lämna verksamheten, men ett antal har dock fått längre restid till arbetet. Däremot har antalet s.k. direktanställda minskat. Ökningen av sjukskrivningar och ohälsan i arbetslivet är ett generellt problem i samhället. Sjukskrivningarna i har också ökat, men inte mer än i övriga arbetslivet. För direktanställda är sjukfrånvaron . För arbetshandikappade anställda uppgick sjukfrånvaron till 1999. Sjukfrånvaron för arbetshandikappade anställda i är högre än för många andra grupper i arbetslivet bl.a. med anledning av att många anställda arbetshandikappade i redan har en sämre hälsa, en större benägenhet att skada sig i arbetet på grund av rörelseproblem etc. när de anställs. I finns olika arbetsgrupper samt en utredning som analyserar den ökade ohälsan i arbetslivet och kostnaderna för denna. En av arbetsgrupperna kommer att lämna en handlingsplan för att komma till rätta med problemen. Inom pågår en närmare analys av orsakerna till den höga sjukfrånvaron i koncernen. Åtgärder har redan satts in via företagshälsovården i förebyggande syfte. uppgift är att skapa meningsfullt och utvecklande arbete för personer med arbetshandikapp genom att producera varor och tjänster, i konkurrens med andra på marknaden. För att inte ska snedvrida konkurrensen har bolaget inrättat ett råd, , med representanter för det övriga näringslivet. Företag som känner sig missgynnade av prissättning har möjlighet att vända sig dit och få sitt ärende prövat. följer alltid rådets beslut. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att förändra riktlinjerna för verksamhet. I sker dock ett utvecklingsarbete av verksamheten, som jag är intresserad av och noga följer.