ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12637 · 2000-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:637 om polisverksamheten på de har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att tillförsäkra medborgarna på tillräckligt med polisresurser för bl.a. närpolisverksamheten och basstationerna. Inledningsvis vill jag slå fast att det är som fördelar polisväsendets resurser och det är i som ansvarar för att polisverksamheten där bedrivs effektivt och fungerar väl. När det gäller polisstationen i är det alltså polismyndigheten som efter sina förutsättningar ska bedöma hur myndighetens resurser bäst ska disponeras. Alla beslut av polisoperativ karaktär måste fattas lokalt inom polisväsendet. Det vore därför fel av mig att ha synpunkter på var en polismyndighet ska ha polisstationer. vill jag understryka att polisen måste vara lyhörd för omvärldens krav på verksamheten. I det sammanhanget vill jag också lyfta fram arbetet med lokala utvecklingsavtal i storstadsregionerna som bygger på bred samverkan mellan bl.a. polisen och berörda kommuner. Enligt polisväsendets årsredovisning för fanns det 16201 poliser i landet vid utgången av året. Det är en minskning med drygt 200 jämfört med . Enligt uppgifter från i minskade det totala antalet poliser vid myndigheten från 4746 till 4570 och därav antalet närpoliser . Enligt min mening är minskningen av antalet poliser inte acceptabel. Det behövs fler poliser i landet, inte minst för att trygga närpolisreformen. finns det fortfarande utrymme för ett mer effektivt utnyttjande av dagens resurser. Jag vill särskilt nämna de utökade möjligheterna att styra förläggningen av arbetstid efter verksamhetens behov som polisväsendets nya arbetstidsavtal innebär. Jag har sagt att regeringen kommer att ange vilka ytterligare resursförstärkningar som behöver tillföras rättsväsendet i den ekonomiska vårpropositionen.
frs · GN12638 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:638 om tulldeklarationsblanketterna inom EU de har frågat mig om jag avser att inom EU verka för att tulldeklarationsblanketterna förenklas. Den blankett som används för tulldeklarationer inom EU har i benämningen enhetsdokument. Blanketten infördes den 1januari 1988 inom hela EG/EFTA-området. Blankettens form, utseende och användning regleras i konventionen om förenkling av formaliteter vid handel med varor. Vad som ska anges på blanketten styrs av de bestämmelser som EU utfärdat. Blankettens utformning är således direkt knuten till regelverket inom tullområdet vilket i sig är förhållandevis omfattande och komplicerat. Regeringen har sedan EU-inträdet aktivt arbetat för att förenkla regelverket inom tullområdet. En tidig åtgärd var att se till att förenklingsfrågorna infogades i Tull2000-programmet. Programmet syftar till att skapa en enhetlig tillämpning och kontrollnivå bland tullmyndigheterna inom unionen. Vidare har rådet beslutat om en resolution om förenklingar av tullagstiftning och procedurer. Resolutionen baserades på den s.k. Stockholmsdeklarationen, som tillkom på svenskt initiativ. pågår förhandlingar i rådet om förändringar i tullagstiftningen. Förhandlingarna baseras på ett kommissionsförslag som bl.a. syftar till att tillvarata möjligheter till förenklingar i det existerande regelverket. Inom ramen för de pågående förhandlingarna diskuteras också ett svenskt förslag som ska ge rättslig grund för att ha pappersfria tulldeklarationsrutiner. Regeringen lägger således stor vikt vid förenklingar i regelverket eftersom detta bör medföra en enklare hantering för företagen och i förlängningen också mindre problem med tulldeklarationerna. Jag anser således att vi i första hand bör koncentrera oss på att få till stånd förenklingar i regelverket som i sin tur också bör leda till att deklarationsblanketterna anpassas för att bli lättare att fylla i på ett riktigt sätt. Jag kan också upplysa om att det i olika sammanhang inom ramen för förhandlingsarbetet inom tullområdet också diskuteras ändringar av deklarationsblanketterna. Från svenskt håll anser vi det väsentligt att i sådana sammanhang verka för att uppgiftsskyldigheten inte utökas. Den svenska linjen är i stället att försöka minska uppgiftslämnandet inom ramen för vad som krävs för att myndigheterna ska kunna utföra sin uppbörds- och kontrollfunktion. I har vi målsättningen att både företagen och ska tycka att hanteringen av deklarationerna sker på ett effektivt och bra sätt. Därför hålls företagen löpande informerade om förändringar i hanteringen. Informationen görs också mer tillgänglig för företag genom exempelvis Internet. I detta sammanhang kan jag nämna att det svenska , som den första tullmyndighet inom EU, tillbaka har tulltaxan tillgänglig på sin hemsida.
frs · GN12639 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:639 om försäkringskassornas administrativa anslag de har frågat mig om regeringen avser att föreslå en ökning av de allmänna försäkringskassornas administrativa anslag. Antalet ersättningsdagar med sjukpenning har ökat kraftigt . ökade dagarna med . Som en följd av detta har även kostnaderna för administrationen ökat. Försäkringskassorna har delvis klarat detta genom att föra över resurser från rehabiliteringsområdet. Mot bakgrund av utvecklingen och för att regeringens initiativ ska få en hög träffsäkerhet har regeringen tillsatt två omfattande utredningar, en inom sjukförsäkringsområdet och en annan inom rehabiliteringsområdet. Den förstnämnda ska bl.a. analysera orsakerna till de ökade utgifterna för sjukpenning. Utredningen inom rehabiliteringsområdet ska bl.a. klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mellan olika aktörer i rehabiliteringsarbetet. Inom pågår också ett omfattande arbete med att effektivisera socialförsäkringens administration. Målet är att en väsentlig del av ärendehandläggningen ska ges ett nytt IT-stöd. Systemen antas enligt medverka till att förkorta handläggningstiderna, öka kvaliteten i besluten samt minska resursbehovet vid de allmänna försäkringskassorna. Regeringen följer detta arbete noga. har inkommit med budgetunderlag för avseende socialförsäkringens administration. Verket föreslår där insatser som avser resurstilldelningen för administrationen. Regeringen kommer på sedvanligt sätt att pröva dessa äskanden i samband med budgetarbetet inför de kommande budgetåren.
frs · GN12641 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:641 om utvecklingsförbanden har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att avvecklingen av Försvarsmaktens förband inte ska föregripa kommande beslut. anför att långt gångna åtgärder har vidtagits för att från avvecklingsförbanden, dvs. förband som enligt regeringens förslag i proposition 1999/2000:30 ska avvecklas, överföra materiel och utbildningsanordningar till de förband som enligt propositionen ska bibehållas. Regeringen uppdrog i regleringsbrevet för för Försvarsmakten åt myndigheten att förbereda de nedläggningar som föreslås i propositionen 1999/2000:30 så att de kan genomföras efter det att beslutat med anledning av propositionen. Härutöver vill jag hänvisa till vad jag svarade den 1mars 2000 på en liknande fråga (1999/2000:597) av Skånberg. Att som statsråd kommentera de åtgärder Försvarsmakten vidtar vore felaktigt. Myndigheten har att fatta de beslut som är nödvändiga och bär också ansvaret för dem. Regeringen utgår därvid självfallet från att åtgärderna är förenliga med det beslut som slutligen kommer att fatta beträffande utformningen av det nya försvaret. Jag avslutade det frågesvaret med att erinra om att regeringen efter riksdagsbeslutet kommer att styra Försvarsmaktens genomförande av beslut genom en ändring av regleringsbrevet för Försvarsmakten.
frs · GN12642 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:642 om miljövänlig upphandling har frågat mig om regeringen kommer att vidta några åtgärder för att stimulera och underlätta miljövänlig upphandling inom offentlig sektor. Att miljöanpassa den offentliga upphandlingen är en av flera viktiga åtgärder för att nå en ekologiskt hållbar utveckling. Mycket sker nu också på detta område. Regeringen tillsatte en särskild delegation, Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling. Delegationens uppgift är att vara pådrivande för att den offentliga upphandlingen ska vara ett instrument för att åstadkomma en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Delegationen har bl.a. till uppgift att utveckla konkreta vägledningar och metoder, initiera utbildning, sprida kunskap och erfarenheter och att följa utvecklingen i andra länder. Delegationen har bl.a. tagit fram en folder som ger information om vilka miljökrav som kan ställas vid offentlig upphandling. Delegationen arbetar nu också med att ta fram ett gemensamt Internetbaserat verktyg som ska kunna användas av alla offentliga upphandlare inom stat, kommun och landsting. Delegationen startar vidare omfattande utbildningsinsatser, inte bara för offentliga inköpsansvariga utan även för politiskt ansvariga och högre beslutsfattare, där beställningar av upphandlingar oftast initieras. Det har visat sig att EG:s upphandlingsdirektiv är oklart i vissa avseenden och att detta leder till olika tolkningar om vilka miljökrav som går att ställa. arbetar därför med att ta fram ett tolkningsdokument som beräknas kunna presenteras . I det fall tolkningsdokumentet inte blir tillräckligt klargörande eller inte medför att tillräckliga miljökrav kan ställas vid offentlig upphandling, avser jag att inom EU driva frågan om att revidera upphandlingsdirektiven. Jag har däribland tillsammans med övriga nordiska miljöministrar skickat ett brev till med uppmaningen att underlätta för den offentliga sektorn att ställa miljökrav genom att inarbeta Amsterdamfördragets principer om hållbar utveckling i samstämmighet med principerna om icke-diskriminering, proportionalitet och affärsmässighet i direktivet eller i tolkningsmeddelandet. pågår också ett interdepartementalt arbete med att ta fram en svensk ståndpunkt om vilka miljökrav vi i vill kunna ställa vid offentlig upphandling. I det nu påbörjade arbetet med att formulera en miljöorienterad produktpolitik nationellt och inom EU har många länder, däribland , uppmärksammat miljöanpassad offentlig upphandling som ett viktigt verktyg för att miljöanpassa produkter och minska resursförbrukningen.
frs · GN12643 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:643 om hemvärnets utveckling har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att förhindra en fortsatt minskning av antalet hemvärnsmän. I proposition 1999/2000:30 @ Det nya försvaret, föreslår regeringen att militärdistriktsstaber och militärdistriktsenheter inrättas med uppgift att stödja samhället i fred samt leda och samordna stödet till bl.a. hemvärnet. Försvarsmaktens förmåga att bl.a. samverka med civila myndigheter samt stödja hemvärnet kan därmed upprätthållas. I regleringsbrevet för har Försvarsmakten fått i uppdrag att utveckla hemvärnet personellt och materiellt samt förbättra rekryteringen till hemvärnet. Direktutbildning av värnpliktiga till hemvärnet ska också fortsätta och Försvarsmakten ska aktivt verka för att antalet utbildade ska öka. Regeringen har den 18november 1999 beslutat att en särskild utredare ska tillkallas med uppgift att bl.a. utreda hur rekryteringen till hemvärnet kan upprätthållas så att de kan lösa de uppgifter och krav totalförsvaret ställer. Regeringen har i proposition 1999/2000:30 @ Det nya försvaret, föreslagit att antal hemvärnsmän ska vara 90000 och att Försvarsmakten efter tillväxt ska kunna nå 125000. Genom dessa åtgärder kommer hemvärnet även fortsättningsvis att kunna utgöra en betydelsefull och viktig resurs för vårt totalförsvar. Därför är rekryteringen till hemvärnet fortsatt av stor betydelse.
frs · GN12644 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:644 om F10 i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att räddningshelikoptern åter ska stationeras på F10 i . anser att en allt starkare politisk majoritet växer fram för att bevara den nedläggningshotade flygflottiljen F10 i och att det i ett sådant fall vore logiskt att räddningshelikoptern åter stationerades på F10. Förslaget att lägga ned F10 ingår i regeringens proposition 1999/2000:30. Denna proposition behandlas nu av . Enligt planering ska ärendet avgöras vid sammanträde med kammaren den 29mars 2000. Jag besvarar därför inte fråga i detta avseende. Däremot vill jag kommentera frågan om Försvarsmaktens stöd till samhället. I proposition 1999/2000:30 föreslår regeringen att Försvarsmakten ska ha förmåga att ställa resurser till förfogande vid räddningstjänst och att myndigheten därutöver ska kunna lämna stöd till andra myndigheter. I propositionens avsnitt om helikopterverksamhet konkretiseras detta genom att regeringen erinrar om att det även kommer att finnas en beredskap för att svara mot samhällets behov av helikopterberedskap för olika typer av räddningsuppdrag. Regeringen pekar i sammanhanget på att helikopterresurser också kommer att vara utbaserade på skilda orter i landet. Jag och regeringen anser att det är angeläget att Försvarsmakten på olika sätt kan fortsätta att stödja de räddningstjänstansvariga myndigheterna i deras mycket viktiga verksamhet.
frs · GN12645 · 2000-03-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:645 om diktatorers brott mot mänskligheten har frågat mig vilka initiativ regeringen avser att vidta för att öka förutsättningarna för att och andra diktatorers brott kan prövas rättsligt i . Det är naturligtvis en besvikelse att inte kunde ställas inför rätta i . måste man komma ihåg att han inte släpps fri på grund av att han anses oskyldig eller på grund av att han som statschef skulle ha rätt till immunitet. Beslutet att låta honom återvända till var grundat på den rättsprincip som innebär att en person måste vara tillräknelig för att kunna ställas inför rätta. Det är en av de flesta länder omfattad rättsprincip. Trots att i egenskap av senator åtnjuter livslång immunitet i vet vi att det finns krafter i som arbetar för att han ska ställas inför rätta där. Exemplet visar att det viktiga är, att en statschef eller annan ledare som begått allvarliga brott mot mänskliga rättigheter och/eller humanitär rätt faktiskt ställs inför rätta. En diktator som begått sådana brott ska inte komma undan sitt ansvar. Det viktigaste är därför inte att han ställs inför rätta just i , utan att han faktiskt ställs inför rätta någonstans. Kampen mot straffrihet (impunity) är en kamp som måste föras över hela världen och den får inte begränsas till . Det kan också nämnas att kommer att få en central roll i samband med inrättandet av den , vars stadga undertecknades av . Den kommer att bli en permanent institution med säte i . Den kommer att kunna behandla brotten folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Stadgan för domstolen innehåller en mängd regler om bl.a. staters samarbete med domstolen och regler om icke-preskription för den typ av brott som kommer under domstolens jursidiktion.
frs · GN12646 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:646 om invandrare inom vården har frågat vilka åtgärder hon avser vidta för att få in fler invandrare med läkarutbildning i svensk sjukvård. Eftersom jag är den inom regeringen som ansvarar för hälso- och sjukvårdsfrågor besvarar jag frågan. Jag delar Hans Hoffs uppfattning att det är viktigt att ta till vara den resurs som invandrare utgör inom vården. Mycket talar också för att behovet av sjukvårdspersonal med invandrarbakgrund kommer att öka, inte minst mot bakgrund av det ökande antalet vårdbehövande med invandrarbakgrund. De läkare som kommer till med utländsk utbildning kan generellt delas in i två grupper, dels utbildade från ett land i eller från EU i övrigt, dels utbildade från ett land utanför EU. Läkare inom EU erhåller legitimation i relativt enkelt. För läkare med utländsk utbildning är det en längre process, med bl.a. krav på medicinskt kunskapsprov eller provtjänstgöring beroende på erfarenhet m.m. Här har det visat sig uppstå problem på grund av bristande tillgång till lämplig svenskundervisning och svårigheter för läkarna att få plats för provtjänstgöring eller praktik inom sjukvården. avsätter medel för olika utbildningsinsatser i form av kurser och prov för att underlätta för invandrad vårdpersonal att uppnå legitimation i . När det gäller rekrytering av läkare har dock landstingen ett huvudansvar. Det är min förhoppning, inte minst mot bakgrund av den brist på läkare som råder på många håll i landet, att det ska bli en ökad medvetenhet i landstingen om den resurs som de här läkarna utgör. Tecken finns som tyder på att så är fallet. Läkarorganisationerna har t.ex. tagit fram ett handlingsprogram för hur man kan underlätta för läkarna att uppnå legitimation. Projekt pågår också i landet för att underlätta inslussningen av utländska läkare. Regeringen beslutade att stödja ett projekt där i samarbete med länsarbetsnämnden samt hjälper invandrade läkare till svensk legitimation och arbete. Sammantaget kommer projektet att omfatta 100 invandrade läkare. Jag vill slutligen understryka att regeringen verkligen ser det som mycket angeläget att den resurs som invandrare med utländsk utbildning utgör, inte minst inom vårdsektorn, tas till vara. Jag kommer också med stort intresse att följa resultatet av de åtgärder och initiativ som företagits.
frs · GN12647 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:647 om har frågat statsrådet om regeringen avser att vidta några åtgärder för att klargöra sin inställning till frågan om bör anses vara en rasistisk organisation. Bakgrunden till frågan är ett svar som delegation lämnade vid ett förhör den 11augusti 1997 inför . Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det aktuella förhöret avsåg frågan om hur lever upp till sina åtaganden enligt . Delegationens svar, att inte kunde betraktas som en rasistisk organisation, bör därför ses som en i första hand juridisk bedömning av om det partiet kunde anses utgöra en sådan rasistisk organisation som avses i konventionen. Delegationen grundade sitt svar på dels en rapport från om bl.a. rasistisk brottslighet , dels den tolkning av konventionen som kommit till uttryck i samband med att frågan om uppfyller konventionens krav på förbud mot rasistiska organisationer underställts (prop. 1993/94:101, bet. Jag har ingen anledning att ifrågasätta att delegationen från dessa utgångspunkter gjorde en riktig bedömning. Det är därför inte aktuellt att göra något sådant klarläggande som frågar om. Regeringen tar givetvis avstånd från den politik som företräder. Det ankommer emellertid inte på regeringen att slå fast vilka partier eller andra organisationer som allmänt sett ska anses som rasistiska. Om en organisation sprider ett budskap som utgör hets mot folkgrupp är det i stället en uppgift för rättsväsendet att ingripa.
frs · GN12648 · 2000-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:648 om har frågat mig när regeringen avser att låta ratificera avtalet om att inrätta en internationell brottmålsdomstol. Stadgan för inrättandet av den antogs vid en diplomatkonferens i den 17juli 1998. undertecknade stadgan den 12oktober . I samband med att arbetet med stadgan avslutades inrättades en förberedande kommission som arbetar med att ta fram bevis- och procedurregler (Rules of Procedure and Evidence) och s.k. brottsrekvisit (Elements of Crimes) att komplettera bestämmelserna i stadgan. Detta arbete ska vara färdigt senast den 30juni . Parallellt med kommissionens arbete pågår nu arbete inom Utrikes- och Justitiedepartementen med att förbereda en proposition till om godkännande av ratifikation av Romstadgan om den och den lagstiftning som behövs för att ska kunna samarbeta med denna domstol. En departementspromemoria härom avses kunna färdigställas och sändas ut på remiss. När väl remissyttrandena kommit in ska lagrådsremiss och proposition färdigställas. Arbetet är mycket omfattande och stadgan innehåller över 120 artiklar som bl.a. reglerar frågor om domstolens jurisdiktion och staternas samarbete med domstolen. Propositionen beräknas föreläggas så att behandling kan ske . Det betyder att , om samtycker, kommer att ratificera stadgan långt innan den träder i kraft. Regeringen anser att det är viktigt att den lagstiftning som är nödvändig för att uppfylla åtaganden enligt avtalet om domstolen antas som ratifikationen beslutas. De länder som ratificerat Romstadgan har inte infört någon lagstiftning, utan regeringarna har sagt sig avse att senare återkomma till parlamentet med förslag till tillämpningslagstiftning. Man har då räknat med att det dröjer innan stadgan träder i kraft. Det kan också nämnas att regeringen tänker tillsätta en särskild utredning att behandla de straffrättsliga frågorna i stadgan. Dessa tas inte upp i den kommande propositionen. Utredningen kommer att få i uppdrag att se över bl.a., de svenska reglerna om folkrättsbrott och att behandla frågan om avskaffande av preskription för brott som folkmord och krigsförbrytelser.
frs · GN12649 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:649 om barn med funktionshinder har frågat vad jag ämnar göra för att barn med funktionshinder ska omfattas av och inte komma i kläm mellan olika myndigheter som vägrar att samarbeta. I de lagar som framför allt berör barn med funktionshinder och deras familjer, t.ex. hälso- och sjukvårdslagen (HSL), socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) finns särskilda paragrafer om samverkan mellan berörda myndigheter. LSS innehåller dessutom en paragraf (15§ 1p.) som ger kommunerna ett ansvar för att personer som tillhör LSS personkrets får sina behov tillgodosedda. Enligt såväl HSL som LSS bör också insatserna samordnas i en habiliteringsplan eller individuell plan. Finns det flera planer hos olika huvudmän är huvudmännen skyldiga att informera varandra. Jag är dock medveten om att både samverkan och den individuella planeringen brister på många håll trots att de är av så stor betydelse för de funktionshindrade barn som är beroende av stöd från flera verksamheter. Ansvarsfördelningen mellan olika huvudmän är inte alltid så klar men det måste också finnas utrymme för flexibla lösningar eftersom varje barns situation och behov av stöd är speciellt. Samverkan måste därför få en centralare roll. Jag återkommer till frågan i den nationella handlingsplan för handikappolitiken som regeringen avser att överlämna till .
frs · GN12650 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:650 om särskilt utbildningsbidrag har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att se över det särskilda utbildningsbidraget (UBS). Jag uppfattar hans fråga som ett led i strävan att motverka UBS enligt motion 1999/2000:Fi212 av (). Avsikten med stödet är att så många som möjligt ska kunna nå eller påbörja en treårig gymnasial utbildning. Den som inte kan få UBS, eller har förbrukat sina som gäller för stödet, kan söka andra studiestöd. Studiestöden särskilt vuxenstudiestöd (svux), som riktar sig i första hand till kortutbildade arbetstagare, och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är också mycket förmånliga. Båda stöden ger lika mycket pengar i handen som UBS, dock med den skillnaden att av beloppet utgör lån. UBS är ett av inslagen i Kunskapslyftssatsningen. Detta har varit en mycket framgångsrik satsning. UBS har givit många möjlighet att studera. En publicerad rapport från (Dnr 1999:633) visar att medverkat till att ca 39000 studerande kunde nå en utbildningsnivå som motsvarar en treårig gymnasial utbildning. UBS kommer att finnas kvar . Regeringen avser att återkomma till om perioden efter att ha övervägt resultatet av den parlamentariska slutbetänkande . I det sammanhanget kommer också ställning att tas till UBS för perioden efter . Några åtgärder från regeringens sida framstår enligt min mening inte som motiverade .