ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111407 · 2000-09-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1407 av () till justitieminister om sammanläggning av tre tingsrätter i nordvästra föreslår att , och Klippans tingsrätter slås samman fr.o.m. . Ett ställningstagande i ärendet borde föregås av en utredning av hela domstolsorganisationen. har en katastrofal lokalsituation. Med sina 14 rotlar och enbart fyra tingssalar tvingas tingsrätten använda förberedelsesalar även vid rättegångar med tungt belastade kriminella involverade. Detta är inte acceptabelt ur säkerhetssynpunkt. En sammanslagning av de tre nordvästra tingsrätterna kommer att innebära en ökning av antalet rotlar till minst 20. Från tingsrätts sida pågår planering för framtiden, men det bedöms ta att förbereda lokalfrågan för en ny organisation och vilka kostnader som uppkommer är inte förutsebart. I utredning och förslag glider man snabbt över problemen och konstaterar enbart att en sammanslagning kommer att kräva ändringar vad gäller lokaler, vilket enligt ska kunna ske till den 1januari 2002. Ett så stort beslut, som nedläggningen av tingsrätter är, borde rimligen föregås av i vart fall en ordentlig, vederhäftig analys av de ekonomiska och praktiska konsekvenserna i alla förutsebara avseenden. Vilka initiativ avser justitieministern ta för att ett beslut i frågan om sammanläggning av tingsrätterna i , och Klippan föregås av en gedigen analys av lokalsituationen och lokalkostnaderna vid en eventuell sammanläggning av domstolarna?
fr · GN111408 · 2000-09-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1408 av () till statsrådet om kommundelningar För att stärka medborgarinflytandet är det viktigt att ha en generös inställning till föreslagna kommundelningar när en medborgaropinion växer fram. Ljungskile Intresseförenings ansökan om att utreda förutsättningarna för att bilda kommun avslogs av Kammarkollegiet och därefter av regeringen . Eftersom det aldrig blev en utredning lever frågan vidare hos många medborgare i Ljungskilebygden. Det är viktigt att inta en positiv attityd till möjligheten att dela kommuner utifrån initiativ som i fallet kommer underifrån. Samhället bör eftersträva en flexibel hållning vad avser kommuners storlek och ge möjligheter till kommundelning för att undvika ett alltför stort avstånd mellan väljare och valda. Aktiva medborgare är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. Det kan finnas starka skäl emot en kommundelning men det är viktigt att grundliga utredningar får genomföras som tydligt kan visa medborgarna vilka för- och nackdelar som föreligger vid en eventuell kommundelning. har beslutat (1998/99:KU21) att det bör bli lättare att dela kommuner genom att procedurerna som har samband med kommundelningar underlättas. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att underlätta kommundelningar?
fr · GN111409 · 2000-09-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1409 av () till miljöminister om omhändertagande av animaliskt högriskavfall Den 1oktober detta år träder EU:s beslut att animaliskt högriskavfall ska brännas i kraft. Möjligheten att i klara av omhändertagandet på ett önskat sätt, , synes omöjligt att uppfylla. Endast en anläggning i har tillstånd att bearbeta animaliskt avfall i form av självdöda djur och annat s.k. högriskavfall. Problemet är att denna anläggning har tillstånd, enligt miljöskyddslagen, att bearbeta endast . Behovet är att kunna bearbeta ända upp till ca . Detta främst med anledning av EU:s beslut att omhändertaga vissa delar av idisslare på grund av den s.k. galna ko-sjukan (s.k. SRM-material), men också med anledning av förbudet att gräva ned självdöda djur och att deponera slaktrester. som driver verksamheten ansökte därför 1997 hos om tillstånd att ta emot större mängder för bearbetning. Ansökan avslogs av nämnden, varpå överklagade beslutet hos regeringen. Vilka åtgärder avser miljöministern vidta så att EU:s beslut, vad gäller omhändertagande av animaliskt högriskavfall, kan uppfyllas?
fr · GN111410 · 2000-09-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1410 av () till justitieminister om ändring av fastighetsmäklarlagen beslutade enligt lagutskottets betänkande 1997/98:LU15 om att begära förslag från regeringen om ändringar i fastighetsmäklarlagen så att det blir möjligt att mäkla företagsförsäljningar utan att anlita flera mäklare. Enligt nu gällande lag tvingas en försäljare av ett företag att anlita såväl en företagsmäklare för försäljningen av ett bolags s.k. inkråm och en fastighetsmäklare för försäljningen av en fastighet om den ingår i bolaget. Utskottet anförde att det inte kan anses vara en rimlig ordning att den som står i begrepp att överlåta ett företag där en fastighet ingår i överlåtelsen och som vill ha hjälp med förmedlingen, i vissa fall ska vara tvingad att utöver en företagsmäklare även anlita en fastighetsmäklare för förmedlingsuppdraget. Till det kommer, anförde utskottet, att det in i det sista kan vara en öppen fråga huruvida företaget slutligen kommer att överlåtas genom att ett bolag byter ägare eller överlåtelsen sker genom försäljning av bolagets s.k. inkråm. Problemen kvarstår fortfarande. Därför vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidtaga med anledning av ovan angivna beslut?
fr · GN111411 · 2000-09-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1411 av (c) till socialminister om statsbidrag till handikappförbunden När beslutet om fördelning av statsbidraget till handikapporganisationer tagits i fick i uppdrag att verkställa beslutet. kom in med ansökan, som hade 535 medlemmar, 150 med funktionshinder, ca 250 närstående och resten stödmedlemmar. Denna ansökan avslogs av den 21juni 2000. I motiveringen står "ni uppfyller inte villkoren för statsbidrag avseende en organisation vars medlemmar till övervägande del är personer som till följd av varaktiga funktionshinder möter stora svårigheter i det dagliga livet enligt 2§ 1p i förordning. avslår därför er ansökan. Detta beslut kan inte överklagas (fm 12§)". I §2 står det som punkt 1. vars medlemmar till övervägande del är personer, som möter stora svårigheter i det dagliga livet, och 2. vars ändamål är att förbättra livsvillkoren för personer med funktionshinder och bevaka deras intressen. I de fall organisationens verksamhet rör barn eller personer som har funktionshinder, som gör det särskilt svårt för dem att själva handha sina angelägenheter, som medlemmar och ta till vara sina rättigheter kan organisationen till övervägande del bestå av närstående till personer med funktionshinder. Alla med iktyos får det som spädbarn och det är då som föräldrarna behöver hjälp och stöd av andra som vet hur det är. Avser socialministern vidta någon ändring av regelverket för att organisationer som den ovan beskrivna garanteras bidrag ?
fr · GN111412 · 2000-09-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1412 av () till socialminister om handikapp- och äldreomsorg Tillgänglighet i samhället för alla våra medborgare är en allmänmänsklig rättighet och en fråga om demokrati. Regeringen påpekar själv detta i sin handlingsplan för handikappolitiken och föreslår åtgärder. Problem med tillgänglighet är gemensamt för alla handikappade, oavsett ålder. En funktionshindrad äldre person kan i övrigt vara vital och behöver inte vara i behov av äldreomsorg. En funktionshindrad student behöver inte äldreomsorg. En funktionshindrads assistansbehov är definitionsmässigt inte vård. Trots det råder fortfarande begreppet handikapp-/äldreomsorg i landet. Länder, som nått mycket längre än i tillgänglighet för funktionshindrade, har inte detta begrepp. I regeringens handlingsplan för handikappolitiken redogör man bl.a. för att handikappomsorg och äldreomsorg redovisats tillsammans. ska de redovisas var för sig. Detta förefaller inte ha trängt igenom i landet. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att handikappomsorg och äldreomsorg ska redovisas var för sig?
fr · GN111413 · 2000-09-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1413 av () till jordbruksminister om transportkostnader för studerande i () och Den Kongelige Veterinaer- og Landbohöjskole (KVL) i kommer att starta en ny och gemensam dansk-svensk hortonomutbildning förlagd till och . Denna satsning är ett pilotprojekt, som finansieras gemensamt av den svenska och danska staten, och har bl.a. till syfte att integrera den högre trädgårdsutbildningen i . En förutsättning för att detta projekt ska kunna fungera är att det ges möjligheter för studenter och lärare att kunna åka mellan de två länderna. Frågan rörande avgifter för resorna är ännu inte löst. förbereds marknadsföringen och planeringen för starten av utbildningen. Därför är det av största vikt att de studerande kan få riktig information om kostnaderna för utbildningen. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att lösa resekostnadsfrågan för de berörda studenterna?
fr · GN111414 · 2000-09-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1414 av () till utbildningsminister om Kunskapsbygget @ det livslånga lärandet slutbetänkande Kunskapsbygget @ det livslånga lärandet är en bred genomgång av viktiga vuxenutbildningspolitiska frågeställningar. Slutbetänkandets förslag om bl.a. förbättrad vuxenutbildning för personer med funktionshinder innehåller flera förslag som även berör socialpolitiken och socialförsäkringarna. De olika förslagen berör således många politikområden och därmed flera departementsområden. Inte minst kräver förslag inom handikappolitiken ofta ett brett anslag. För handikappområdet finns möjligheterna till en interdepartemental samordning på statssekreterarnivå för att ge handikappfrågorna så god förankring som möjligt. Flera av resonemang och förslag inom andra områden skulle vinna på en samordning mellan olika politikområden. Remissvaren visar att många har förväntningar på att vuxenutbildningsfrågor ges den breda betydelse som begreppet livslångt lärande antyder. Speciellt angeläget är det att inte göra de funktionshindrade besvikna. Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsministern om regeringen har för avsikt att bredda förberedelsearbetet av den vuxenutbildningspolitiska proposition som är annonserad till i enlighet med exemplen i min fråga.
fr · GN111415 · 2000-09-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1415 av () till justitieminister om expropriationslagens ersättningsregler Ersättningsreglerna i expropriationslagen bygger på tanken att en expropriation ska kosta så lite som möjligt för samhället. Vid lagens tillkomst, , betraktades infrastruktur främst som en samhällsservice som kom alla till godo. Bakom dagens utbyggnad av infrastruktur ligger emellertid även starka privatekonomiska intressen. I avregleringens tidevarv synes således expropriationslagen vara föråldrad. Lagens ersättningsregler är inte anpassade till dagens tvångsförvärv, som i många fall sker för att tillgodose, förutom allmänna intressen även starka privatekonomiska intressen. Det är därför angeläget och hög tid att se över och reformera ersättningsreglerna, som bör bli generösare för markägare. Det har framförts krav till regeringen om behovet av en övergripande översyn av ersättningssystemet vid expropriation. I verksamhetsplan för anges också att det kommer att göras en analys av lämpligheten av expropriationslagens ersättningsregler. Enligt uppgifter har dock den utlovade analysen ännu inte ens påbörjats, vilket bekymrar mig och andra. Jag vill fråga justitieministern: När kommer den aviserade analysen av expropriationslagens ersättningsregler att påbörjas och när beräknas resultat och slutsatser kunna föreligga?
fr · GN111416 · 2000-09-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1416 av () till finansminister om statens aktieaffärer Regeringen har enligt uppgift köpt upp aktier i (Stockholmsbörsen). Affären väcker en del frågor t.ex. om det har varit fråga om insiderhandel. Men det väcker också frågan om vilka avsikterna är bakom regeringens beslut att köpa på sig mera aktier i . har accepterat frihandel, dvs. vi skyddar inte svenska företag här hemma med tullar och liknande därför att vi inte vill att våra företag ska drabbas av handelshinder utomlands. Det har varit en bra politik som lett till att vi har stora internationellt verksamma företag. Men det verkar som om regeringen inte vill tillämpa detta när det gäller börsen. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till finansministern: Vilka skäl ligger bakom statens köp av aktier i ?
fr · GN111417 · 2000-09-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1417 av () till statsrådet om ekonomiska villkor för sjukbidragstagare Människor som erhåller sjukbidrag eller förtidspension betalar, som alla yrkesverksamma, ca30% i skatt. Dessa grupper jämförs med ålderspensionärer som betalar i skatt. Sjukbidragstagare, förtidspensionärer och ålderspensionärer som är gifta eller sammanboende får dessutom en automatisk minskning av ersättningsbeloppet med 510kr , just på grund av det faktum att de är gifta eller sammanboende. De som uppbär sjukbidrag eller förtidspension befinner sig ofta mitt i livet, med alla förpliktelser som det innebär. Sjukdomen/skadan har de olyckligt drabbats av. Det är svårt att vara sjuk och beroende, att de dessutom straffas ekonomiskt på grund av att de är gifta eller sammanboende kan anses som djupt orättvist. Min fråga till ministern är vad hon ämnar vidta för åtgärder så att människor som erhåller sjukbidrag eller förtidspension och som är gifta eller sammanboende inte ska särställas ekonomiskt jämfört med andra sjukbidragstagare.
fr · GO111 · 2000-09-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1 av () till utbildningsminister om studielån för långa utbildningar Med det nya studiestödssystemet blir det enligt CSN omöjligt att bevilja dispens från tolvmånadersregeln annat än vid sjukdom. Följden blir att t.ex. en sjuksköterska inte kan få lån för att utbilda sig till läkare. Enligt min uppfattning har inte råd att avvara den kompetens som finns bland många människor som efter framgångsrika studier påbörjar ännu en studieväg. En möjlighet vore att avskriva viss del av skulden efter avlagda examina och en annan att införa dispensmöjlighet för den som målmedvetet genomför studier med lyckat resultat. Min fråga blir därför om utbildningsministern avser att vidta några åtgärder för att möjliggöra att studerande i vissa fall ska kunna få studiestöd än .
fr · GO1110 · 2000-09-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:10 av () till utrikesminister om agerande i Enligt den 4september 2000 ville en stor majoritet av EU-länderna avveckla sanktionerna mot vid ett möte med EU:s utrikesministrar den 2@3september i enlighet med ett franskt förslag. EU behåller dock restriktionerna av fruktan för att en avveckling ska gynna inför det jugoslaviska valet den 24september. "Sanktionerna som infördes av EU åsamkar folket i stort lidande och situationen blir bara värre." Det säger som är chef för korsets Jugoslaviendelegation den 28augusti till nyhetsbyrån . "Hundratals flyktingar, pensionärer och andra svaga grupper får allt svårare att klara sig", hävdar . "och första halvan av detta år har vi sett att antalet så kallade sociala fall har ökat dramatiskt. Många har svårt att ens få ihop de mest grundläggande matvarorna." EU-länderna väljer, trots att många är emot sanktionerna, att fortsätta straffa civilbefolkningen i syfte att försöka påverka utgången av valet i . Det borde väl knappast finnas ett tydligare bevis på inblandningen i ett lands inre angelägenheter, vilket är ett brott mot folkrätten. Min fråga till utrikesministern är vilken ståndpunkt hon för räkning intog till det franska förslaget att upphäva EU-sanktionerna mot .
fr · GO1111 · 2000-09-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:11 av () till utrikesminister om sexhandel med barn Efter några mycket uppmärksammade fall med barnsexhandel har frågan om kommersiell sexuell exploatering av barn kommit högt på dagordningen, inte minst i EU-sammanhang. finns det en risk att frågan glöms bort. Eventuellt kommer EU-stödet till ECPAT att strypas och då får inte frågan samma höga prioritet längre. ECPAT driver projektet för researrangörer mot barnsexturism. Syftet är att få researrangörer att förbinda sig stävja efterfrågan av denna typ av resor. Projektet omfattar även och och finansieras av EU. krävs ett nytt beslut av för fortsatt finansiellt stöd efter november . Ingen ny ansökningsprocedur för stöd har dock ännu inletts. Det är mycket oroande. För den svenske kommissionären var frågan om kommersiell sexuell exploatering av barn en prioriterad uppgift. verkar det dock som om kommissionen inte längre ger frågan samma dignitet. Som medlemsland i EU och som föregångare i arbetet mot sexhandel med barn måste nu agera kraftfullt. Avser statsrådet att verka för att frågan om kommersiell sexuell exploatering av barn prioriteras under det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd?
fr · GO1112 · 2000-09-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:12 av () till socialminister om informationskampanj mot narkotika Den svenska narkotikapolitiken har präglats bl.a. av att så gott som alla vuxna givit våra unga ett klart och tydligt besked, nämligen avståndstagande från narkotika. För föräldrar har denna entydighet varit ett starkt stöd. De unga har inte kunnat spela ut narkotikaliberala auktoriteter mot föräldrarna. är bilden en annan. De narkotikaliberala krafterna har fått allt större utrymme i debatten, vilket naturligt nog skapar osäkerhet bl.a. hos föräldrar och andra vuxna i de ungas närhet. Utan kunskap är det inte lätt att ge de unga argumenten mot ett narkotikabruk, när de unga kan hänvisa till "expertutlåtanden" som motargument. Dagens föräldrar har dessutom vuxit upp då narkotikan visade ett annat ansikte än , varför det även är svårt för dem att känna igen symtomen vid narkotikabruk. Vi ser nu effekterna. nås vi av larmrapporter om det kraftigt ökande narkotikabruket bland våra unga. Vi moderater har föreslagit att en informationskampanj om narkotika riktad mot främst föräldrar men även mot lärare, skolsköterskor och andra som kommer i kontakt med våra unga borde genomföras. Det är nu hög tid att genomföra en sådan kampanj för att mobilisera alla goda krafter i kampen för våra ungas framtid. Vi kan inte spilla tid genom att invänta behandlingen av . Avser socialministern ta initiativet till en informationskampanj för att mobilisera föräldrar och andra vuxna i kampen mot narkotikan?
fr · GO1113 · 2000-09-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:13 av () till miljöminister om studentbostäder för människor med funktionshinder antog "En nationell handlingsplan för handikappolitiken". Det är ett viktigt dokument för att göra tillgängligare för människor med funktionshinder. Samhället ska utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. Det står bl.a. att tillgänglighet och användbarhet ska genomsyra statliga byggprojekt samt att handikapperspektivet bör beaktas vid åtgärder som finansieras med statligt stöd. Jag blir dock orolig när jag kan läsa i tidningar om att "Bebyggda vindar skulle ge ett par tusen nya lägenheter, om man slipper hisstvånget. Detta skulle framförallt täcka behovet av små lägenheter för studenter". arbetar Sisus () energiskt för att påverka högskolor och universitet att förbättra sin tillgänglighet så att studenter med funktionshinder ska kunna studera och bo på studieorten på samma villkor som alla andra studenter. Min fråga är därför: Vad avser ministern göra för att ombyggnader och nybyggnader av studentbostäder följer den nationella handlingsplanen och blir tillgängliga också för studenter med funktionshinder?
fr · GO1114 · 2000-09-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:14 av () till miljöminister om kompensation till jordbruket I regeringsförklaringen sade statsministern att jordbruket skulle kompenseras för höjda dieselskatter. På vilket sätt detta ska ske besvaras dock ej i budgetpropositionen för . När miljöministern presenterade budgeten i den 20september besvarades frågan från en radiojournalist med: "Vi tar in höjda dieselskatter från bönderna som använder diesel, men vi kan lägga ut kompensationen på annat sätt, ex. på mera miljöinriktat jordbruk." I andra sammanhang stimulerar och uppmuntrar regeringen det ekologiska jordbruket. Tyvärr medför ekologiskt jordbruk, i större skala, ett behov av att bruka större arealer och att bearbeta jorden oftare än vid konventionellt jordbruk. Det leder givetvis till att bränsleförbrukningen ökar. Det är därför oklart vad ministern menar med "ett mera miljöinriktat jordbruk". Det rimliga vore ju eljest att kompensera dem som drabbas av höjda dieselskatter. Vad avser miljöministern vidta för åtgärder för att kompensera det ekologiska och konventionella jordbruket för höjda dieselskatter?
fr · GO1115 · 2000-09-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:15 av () till jordbruksminister om skördeskador i län län är det län, där jordbruket drabbats hårdast av sommarens allvarliga regnoväder, men det finns också andra delar av landet, där enskilda lantbrukare drabbats av mycket stora förluster på grund av de extraordinära väderförhållandena @ . Skadorna på säd och potatis @ och morotsodlingar är omfattande och växlar kraftigt mellan olika lantbrukare. förfrågan till lantbrukarna i län visade att ca 400 lantbrukare fått hela eller minst hälften av sin gröda förstörd på stora arealer. För enskilda lantbrukare är det en katastrof som förstärks av att man haft att arbeta in effekter av de skördeskador, som uppkom 1998 och var omfattande, men för de berörda lantbrukarna inte av samma katastrofala omfattning som årets. Hos pågår insamling av uppgifter om omfattningen av skadorna. De resultat man har visar på en katastrofal situation för enskilda företag, inte minst potatis- och morotsodlare, som inte heller har rätt till arealersättning från EU. Oron är stor hos enskilda lantbrukare, som är medvetna om att det generella skördeskadeskyddet är avskaffat, men sätter sin tilltro till tidigare riksdagsuttalande om att statsmakterna bör ha beredskap till insatser vid naturkatastrofer. Jag vill därför fråga jordbruksministern om har beredskap att pröva skördeskador hos enskilda lantbruk mot bakgrund av de extraordinära förhållanden, som drabbat enskilda lantbrukare denna sommar.
fr · GO1116 · 2000-09-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:16 av () till utrikesminister om torterade svenska medborgare i Den 29september arresterades de svenska medborgarna och i , anklagade för rån mot en livsmedelsbutik, och dömdes den 18september till långvariga fängelsestraff för de påstådda brotten. Detta trots att den rånade butiksägaren enligt uppgift kände bröderna , de var grannar, och förnekade att dessa hade genomfört rånet. Vittnen kan också styrka att bröderna för rånet var på en grillfest. Domaren baserade sin dom på erkännande från bröderna, ett erkännande som bröderna själva uppger framtvingats under tortyr. Under hela häktningsperioden har bröderna utsatts för näst intill oavbruten tortyr och misshandel. Av detta har de båda fått omfattande skador och är i behov av läkarvård, något som de förvägrats. Fallet har uppmärksammats såväl i som i , där flera människorättsorganisationer, fackförbund och parlamentariker har engagerat sig. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att hjälpa dessa svenska medborgare?
fr · GO1117 · 2000-09-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:17 av () till statsminister om ny stadsdel i Den 19september presenterade statsministern regeringsförklaringen. Där anges att "I skall en ny, modern stadsdel med bostäder och arbetsplatser byggas på gamla ." Byggande av bostäder och företagslokaler är normalt inte en statlig angelägenhet. Min fråga till statsministern blir därför: På vilket sätt kommer staten att engagera sig i byggandet av den nya stadsdelen?
fr · GO1118 · 2000-09-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:18 av de () till statsminister om byggnation på flygplats I regeringsförklaringen från den 19september 2000 framgår följande: "I skall en ny, modern stadsdel med bostäder och arbetsplatser byggas på gamla ." Enligt min uppfattning är det kommunerna som i sin fysiska planering beslutar om bostadsbyggande. Regeringen kommer @ i allmänhet som sista instans @ in i bilden om planer och andra beslut av plankaraktär överklagas. Min fråga med anledning av ovanstående är följande: Avser regeringen att bilda ett statligt bostadsföretag för att bygga och äga de i regeringsförklaringen omnämnda bostäderna på ?