ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111338 · 2000-08-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1338 av () till jordbruksminister om utrotningshotade kor I ett nordiskt projekt inom Nordiska genbanken görs en DNA-baserad studie av mjölkboskapsrasernas släktskap. Syftet är bl.a. att ge ett bättre underlag för bedömning av graden av genetisk likhet mellan raserna, så att raser med stor sannolikhet för gemensamt ursprung kan ges det stöd som behövs för att säkerställa deras fortlevnad. I en doktorsavhandling publicerad , vid har funnit likheter och gemensamt ursprung mellan nordiska mjölkkoraser som skiljer sig från den indelning som i berättigar till miljöstöd för bevarande av utrotningshotade husdjursraser. T.ex. utgår miljöstöd för korsningar mellan västfinsk boskap och rödkulla, två raser som enligt Kantanen inte har ett gemensamt ursprung, medan korsningar mellan t.ex. västfinsk boskap och svensk fjällras inte berättigar till stöd trots att de enligt nämnda avhandling har ett gemensamt genetiskt ursprung. Mot bakgrund av nya forskningsrön synes den indelning av mjölkkoraser, som ligger till grund för miljöstöd för utrotningshotade husdjursraser behöva bli föremål för en översyn. Jag vill därför fråga jordbruksministern om hon är beredd att göra en översyn över vilka raser och raskorsningar som ska berättiga till miljöstöd för utrotningshotade husdjursraser.
fr · GN111339 · 2000-08-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1339 av () till justitieminister om medverkan till brott har vi fått upprörande bevis på moralupplösningen i vårt samhälle. Vi har fått ta del av skrämmande skadegörelse i tunnelbanan. Därutöver har vi fått kännedom om att kommersiella intressen exploaterar denna brottslighet genom att videofilma händelserna för försäljning. Enligt uppgift från polisen saknas möjlighet att ingripa mot den/de som filmat händelsen. Det är ofta problem att visa att anstiftan, medverkan e.d. föreligger. Detta har vi många exempel på från andra situationer, där personer gått fria från straff, trots skrämmande aktivt eller passivt beteende. Ett känt fall gällde publicering av bilder föreställande hot från nazister mot kända personer. Ett annat är Lindomefallet. Detta är oacceptabelt om vi vill bibehålla tilltron till rättsväsendet. Efter Lindomefallet initierades utredningar för att skapa ökade möjligheter att straffrättsligt angripa personer, som haft möjlighet att ingripa eller avslöja brott. Det finns alltså förslag, som skulle möjliggöra ingripanden mot den typ av oacceptabla beteenden, som vi ser alltfler exempel på, men tyvärr tycks inget hända. Vilka åtgärder tänker justitieministern vidtaga för att det ska bli möjligt att ingripa mot personer som genom sitt beteende indirekt uppmuntrar till brott eller hindrar brottsutredningar?
fr · GN111340 · 2000-08-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1340 av () till näringsminister om omflyttningar av statliga jobb ska tydligen "karusellen" med omflyttning av statliga jobb åter dras i gång av regeringen. Vi kunde läsa och höra om att statsrådet varit i sitt "hemlän" och lovat ut nya statliga jobb. Men hur kommer dessa "nya" jobb till? Jo, de ska tas från andra delar av landet. Till ska alltså en ny körkortsenhet lokaliseras. Det är ingen tvekan om att behöver nya jobb eftersom och är de län som tappat mest i befolkning. Men löftet om en körkortsenhet till slår mot exempelvis i . Därifrån försvinner 8@10 jobb för att "flyttas" till . () drabbades vid förra regeringslöftet @ i samband med nedläggningar av militära förband @ genom att regeringen tvångsförflyttade från till , detta efter F15:s nedläggning. Avser statsrådet att kompensera för den nya förlust av jobb som görs genom "omfördelningen" till ?
fr · GN111341 · 2000-08-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1341 av () till försvarsminister om kostnader för flytt av Enligt riksdagsmajoritetens beslut ska försvarets internationella kommando verksamhet flyttas från , , till /. Det talades, i underlaget före beslut, om de stora produktionsökningar/effektiviseringar som skulle göras genom denna flytt. har, enligt uppgifter, stora frågetecken kommit då det gäller totalkostnaden för den planerade flytten och för kostnaden för att komma i gång med den nya, mera effektiva verksamheten i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att flytten ska hållas inom angivna kostnadsramar?
fr · GN111342 · 2000-08-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1342 av () till kulturminister om kulturellt bevarande av hamnar Längs våra kuster finns många hamnar. En stor del av dessa är inte aktiva fiskehamnar men får ändå anses ha ett stort kulturellt värde, tillsammans med samhällena som omger hamnarna. Här har våra förfäder bedrivit ett aktivt yrkesfiske. koncentreras yrkesfisket till de större hamnarna och risken är då stor att hamnar som inte är aktiva kommer att försvinna om inte underhåll sker. har sju hamnar och av dessa är två aktiva och ger inkomster. För kommunen är det stora utgifter att underhålla hamnarna. Höstens och vårens stormar bryter ned hamnpirarna om inte underhåll sker. I en ansträngd ekonomi får miljoner till underhåll av hamnar inte första prioritet. Risken är då att många av våra gamla fiskehamnar med kulturellt värde kommer att försvinna. Det kan inte vara rätt att en ensam kommun ska bära ett så stort ekonomiskt ansvar för ett kulturarbete. Är kulturministern beredd att ta ett initiativ tillsammans med länsstyrelser, eventuellt och kommunen för att utarbeta ett förslag på bevarandeåtgärder samt hur finansiering kan ske?
fr · GN111343 · 2000-08-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1343 av () till jordbruksminister om lönsamheten för jordbruket i inland I och med införandet av nya stödformer för jordbruket efter EU-inträdet förändrades förutsättningarna för det svenska jordbruket. ökade bruttoförädlingsvärdet per årsarbetsinsats med i genomsnitt 9,. Inom stödområde 1 minskade dock bruttoförädlingsvärdet per årsarbetare med 0,. I flera motioner till /97 krävdes, med anledning härav, en omedelbar utvärdering och förslag till förbättring av lönsamhetsutvecklingen för Norrlandsjordbruket. Utskottet gick på motionärernas linje och förutsatte att regeringen skulle försöka åstadkomma en mera ändamålsenlig reglering med avseende på ekonomisk måluppfyllelse. Någon sådan reglering har mig veterligen ännu ej skett. Det fjällnära jordbruket brottas dock fortfarande med stora lönsamhetsproblem. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att ekonomisk måluppfyllelse ska kunna åstadkommas för jordbruket inom stödområde 1?
fr · GN111344 · 2000-08-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1344 av () till näringsminister om Järnvägstrafiken har en mycket viktig roll att fylla i ett miljöanpassat transportsystem. I finns en betydande rädsla för att tågtrafiken på del mellan och kommer att tas bort i samband med Rikstrafikens upphandling av trafik fr.o.m. årsskiftet 2002. I västsvenska medier diskuteras detta flitigt just . Oron är stor för att sträckan Uddevalla@Strömstad inte ska inrymmas i den järnvägstrafik som får statligt stöd. Detta trots att en rapport från VBB VIAK på uppdrag av Rikstrafiken pekat på att ett ersättande av tågen Uddevalla@Strömstad med buss skulle innebära en samhällsekonomisk förlust. Lägg därtill de negativa miljöeffekter som uppstår genom att ersätta tågtrafik med busstrafik. Rapporten från VBB VIAK säger trots detta att hela ansvaret för trafiken mellan och bör ligga på länstrafikbolagen. Detta skulle med största sannolikhet betyda slutet för persontrafik på del mellan och . I kontrast till rapporten från står rapporten från som är betydligt mer positiv till Bohusbannan. Enligt min mening är det oroväckande om uppgifterna som gör gällande att tågtrafiken på sträcka mellan och inte längre ska kunna få statligt stöd är sanna. Min fråga till näringsministern är: På vilket sätt avser näringsministern agera för att trygga fortsatt tågtrafik på del mellan och ?
fr · GN111345 · 2000-08-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1345 av () till statsminister om information till styrelse och anställda i statliga verk Till skillnad mot i aktiebolag är det inte styrelsen utan regeringen som tillsätter och avskedar direktörer i statliga verk. För styrelserna i nämnda verk kommer förändringar på generaldirektörsstolen ofta som en total nyhet via massmedierna. Detsamma gäller informationen till de anställda. Det färskaste exemplet på hur styrelse och anställda formligen tas på sängen av regeringen är entledigandet av som generaldirektör för och hans utnämning till ny generaldirektör för . och t.o.m. styrelseordförande hålls oinformerade om ett direktörsbyte till dess att pressen har informerats måste anses kränkande och får väl nästan betraktas som 1800-talsmässigt agerande. Vad avser statsministern vidta för åtgärder för att förbättra informationen till styrelse och anställda vid generaldirektörsbyten?
fr · GN111346 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1346 av () till statsminister om Jag har precis bevistat en konferens om de nordiska välfärdsstaterna i regi. Avslutningsvis hölls en paneldebatt där ledande regeringsföreträdare från vart och ett av de fem medlemsländerna svarade på frågor. Jag kunde inte låta bli att notera att ingen som företräder behagat infinna sig. I programmet stod att man inte fått en bekräftelse på vem som skulle delta från . Jag finner en sådan nonchalans gentemot det nordiska samarbetet anmärkningsvärd. har alltid spelat en viktig roll för de nordiska länderna eftersom de enskilda länderna valt olika former av allianser med EU och dess föregångare EG, och med Nato. Därför har det varit viktigt med ett nordiskt forum för att samtala och samarbeta kring nordiska intressen. Med anledning av vad som anförts ovan undrar jag om regeringens frånvaro vid konferensen om de nordiska välfärdsstaterna ska ses som en orientering bort från, och en nedprioritering av, i förhållande till EU. Jag vill därför fråga statsministern vad han avser göra för att undvika att plats vid framtida nordiska konferenser lämnas obesatt.
fr · GN111347 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1347 av () till socialminister om GHB I har kommunen startat en GHB-grupp som ska gå ut och informera i högstadieskolor om GHB-GBL:s verkningar samt informera alla som arbetar med tonåringar och hur man kan upptäcka att någon tagit ovanstående droger. Detta är ett bra initiativ, som fler kommuner bör ta efter. För att kunna ge bra information behövs kunskap och där kan vara behjälpligt genom att i samarbete med ta fram informationsmaterial. Jag vill därför fråga socialministern följande: Vad avser socialministern göra för att stimulera informationsinsatser om GHB-GBL?
fr · GN111348 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1348 av () till socialminister om GBL har jag arbetat för att uppmärksamma problemet med GBL i , genom interpellationer, frågor och debatter. Det svar jag fått innebär att GBL ska, enligt förslag från EU, sättas upp på en prekursor-lista för att man bättre ska kunna kontrollera handeln av varan. Detta verkar emellertid ta mycket att verkställa, under vilka än fler ungdomar riskerar att hamna i drogberoende. Jag vill därför fråga socialministern följande: Vad avser socialministern göra för att påskynda arbetet med att placera GBL på en prekursor-lista i EU?
fr · GN111349 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1349 av Skånberg (kd) till socialminister om bröstcancerrisk efter abort har alltfler undersökningar visat att abort är förenat med avsevärd hälsorisk av såväl fysisk som psykisk art, såsom sterilitet och postabort syndrom. Den brittiska tidningen rapporterar att professor på i sammanställt material från 28 olika studier av kvinnors hälsa. Så många som 24500 av de fall av bröstcancer som professor studerat var direkt relaterade till genomgångna aborter. Studien visar att de som avbryter en graviditet genom en indicerad abort löper högre risk att få bröstcancer jämfört med dem som väljer att fullfölja graviditeten. Om graviditeten fullföljs producerar kroppen nämligen ett hormon som har en skyddande effekt, vid en abort avbryts däremot hormonproduktionen och förhindrar processen av cellutveckling. upptäcktes det första misstänkta sambandet mellan abort och bröstcancer. har ett flertal undersökningar styrkt sambandet, inte minst artikeln i 's Health, Brind et al (1997) 50:481@96. Det är av största vikt för kvinnors hälsa att forskningsrönen görs allmänt kända och abortförebyggande åtgärder sätts in i stor skala, samt riktade hälsoundersökningar till dem som ändå väljer abort, eller tidigare genomgått abort. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att göra forskningsrönen allmänt kända?
fr · GN111350 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1350 av () till utbildningsminister om europeisk stadga för minoritetsspråk En enig riksdag har beslutat om anslutning till minoritetsspråkskonvention. Konventionen trädde för del i kraft detta år. I proposition 1998/99:143 uttalade regeringen bl.a.: "Det är enligt regeringens mening väsentligt att universitetsutbildning och forskning i minoritetsspråk och om de nationella minoriteterna fortsätter och kan utvecklas. I första hand bör nuvarande utbildning och forskning i samiska, finska och meänkieli fortsätta." I budgetpropositionen för pekade regeringen på att är ett mångkulturellt land med en mångfald av etniska grupper. Den hävdade därvid uppfattningen att denna mångfald i alltför liten utsträckning är representerad inom högskolan vad gäller såväl lärare och forskare som studenter. Den finsk-ugriska institutionen vid är ensam i sitt slag söder om . Områdesstyrelsen för humaniora och teologi vid har detta år trots detta och trots vad regeringen anför i proposition 1998/99:143 lagt förslag om nedläggning av den finsk-ugriska institutionen vid . Med hänvisning till det anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta för att nuvarande utbildning och forskning i bl.a. finska vid får fortsätta och utvecklas i enlighet med vad regeringen förpliktat till i samband med anslutningen till europeisk stadga för landsdels- och minoritetsspråk?
fr · GN111351 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1351 av () till statsrådet om redovisning av frånvaro i gymnasiebetyg har beslutat att gymnasieelevernas frånvaro ska redovisas i slutbetyget från gymnasieskolan. Beslutet kommer att drabba enskilda elever på ett mycket hårt och orättvist sätt. T.ex. kommer elever med kroniska sjukdomar stämplas , trots att deras frånvaro kan ha varit helt giltig. Den som har en hög frånvaro drabbas självklart genom att det blir svårare att få betyget godkänd. Att dessutom utpekas som skolkare för resten av livet innebär en orimlig dubbelbestraffning. Beslutet tycks vara uttryck för en reaktionär människosyn. Skolan borde utveckla sitt arbetssätt och göra eleverna mer delaktiga i stället för att återfalla i gamla tiders bestraffningstänkande. Den viktiga frågan borde vara vad det är i skolans sätt att fungera som gör att den entusiasm och kunskapstörst som finns hos sexåringar är som bortblåst hos många elever i gymnasiet. beslut verkar också svårt att förena med gällande lagstiftning. Enligt min mening är det riksdag och regering, inte enskilda kommuner, som fastställer formerna för gymnasieskolans betygssättning. Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidta för att förhindra att frånvaron redovisas i gymnasiebetygen?
fr · GN111352 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1352 av () till finansminister om marginaleffekter för politiker och andra Jag har observerat att allt oftare motiverar regeringen förslag som minskar jämlikheten och grundtryggheten i samhället med att de s.k. marginaleffekterna bör minska. Det kan gälla allt från det ursprungliga förslaget till maxtaxa som bl.a. motiverades med vikten av sänkta marginaleffekter så att människor skulle stimuleras att lämna sina barn på dagis för att lönearbeta mer till sämre ersättningsnivåer i trygghetssystemen för låginkomsttagare. Eller förslag som innebär större skattesänkningar för oss med höga inkomster än för de med låga inkomster. Marginaleffekter uppstår ofta då det finns en god grundtrygghet i botten på trygghetssystem. Då blir det mindre lönsamt att jobba extra, gå upp i arbetstid eller rent av söka sig ett mer betalt jobb. Eller i vissa fall ens ta ett jobb. Men inom ett område verkar regering och stora delar av oppositionen överens om att tryggheten är så viktig att mycket stora marginaleffekter är av godo. Det gäller för t.ex. riksdagspolitiker och kanske också statsråd. Vilket kan tyckas lite lustigt. Att skydda sig själva genom rejäl grundtrygghet och stora marginaleffekter är i detta fall uppenbarligen lika viktigt som att minska tryggheten och marginaleffekterna för andra. Sålunda utgår en rejäl pension för riksdagsledamöter, men den avtrappas om man skaffar andra inkomster, vilket innebär kraftiga marginaleffekter och stor ekonomisk trygghet. Avser finansministern åtgärda den differenta syn på marginaleffekter som ligger till grund för den praktiska politiken?
fr · GN111353 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1353 av () till miljöminister om harmonisering av elhandel och elproduktion Den bristande harmoniseringen både vad gäller avreglering och miljökrav innebär att dansk kolkraft får exportfördelar framöver med mycket negativ miljöpåverkan framför allt för . Jag anser att marknadsförutsättningarna snabbt borde bli likvärdiga i de båda länderna och jag tänker då på reglerna för tillträde till och utnyttjande av näten liksom på miljökrav, energiskatter, miljöavgifter och nättariffstruktur. Export från äldre, danska kolkraftverk utan rening innebär enligt min uppfattning en oacceptabel snedvridning av konkurrensen. Som jag uppfattar det hela bromsas avregleringen av elmarknaden i på ett medvetet sätt till förfång för svenska och andra utländska energiföretag. Vad avser miljöministern vidta för åtgärder inom EU-samarbetets ram för att påskynda takten i avregleringen samt ändringen av marknadsförutsättningar och miljökrav för att inom rimlig tid uppnå i stort sett likvärdiga villkor i och ?
fr · GN111354 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1354 av () till miljöminister om oljehamn i Enligt planerna ska bygga upp en oljehamn i i närheten av . Denna oljehamn kan äventyra framför allt känsliga miljö. Projektet har inletts utan att en miljökonsekvensbeskrivning gjorts med de övriga länderna runt . Med tanke på att redan "mår illa" bör stor restriktivitet råda vid start av nya projekt. Den planerade oljehamnen är ett ytterligare hot mot . Enligt planerna beräknas de ökade oljetransporterna bli . Oljan måste transporteras genom och ut via . I samband med transporterna finns det stora risker för oljeutsläpp. Oljan kommer också att transporteras av ryska fartyg som till stor del är gamla och dessutom saknar avgasrening. Med tanke på att 20000 fartyg passerar (40000 förbifarter) och de problem som detta medför finns det stora miljörisker förknippade med den planerade oljehamnen genom att ännu flera fartyg därmed kommer att passera . Min fråga till miljöministern är om ministern kommer att göra något för att uppmärksamma på de risker projektet medför.
fr · GN111355 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1355 av Skånberg (kd) till miljöminister om miljöskyddsfartyg kommer miljöskyddsfartyget att vara färdigbyggt på i . Nyanskaffandet av KBV201 är välkommet och ekonomiskt mycket väl motiverat. När det gäller t.ex. oljesanering är kostnaden för oljeupptagning till sjöss 10@100000 kr per m³ beroende på omständigheter som tid, väder och vind, medan oljesanering när oljan väl hamnat på stranden kostar ca per m³. Är miljöministern mot denna bakgrund beredd att verka för nybyggnation av fler miljöskyddsfartyg?
fr · GN111356 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1356 av () till miljöminister om alternativa drivmedel Koldioxidutsläpp från vägtrafiken är ett problem som måste tas på allvar. Ett viktigt steg är därför att ersätta fossila bränslen med miljövänliga alternativ. Olika försök bedrivs runtom i landet för att kunna framställa miljöanpassade drivmedel. Etanol och metanol är de vanligaste alternativen. Ett annat exempel är ekoparaffin. Regeringen har beslutat att endast utfärda ett fåtal dispenser till verksamheter för tillverkning av alternativa drivmedel. Ansökningar från andra intressenter har avslagits. anser däremot att nya dispenser bör utfärdas för att öka konkurrensen och därmed sänka priserna på biodrivmedel. Fler dispenser och likställning av energistödet till projekt för framställning av alternativa bränslen skulle driva på utvecklingen för minskade koldioxidutsläpp. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att fler och likställda dispenser utfärdas för framställning av alternativa drivmedel?
fr · GN111357 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1357 av () till statsrådet om viss arbetskraftsinvandring skulle må bra av viss arbetskraftsinvandring och vi borde ta vara på invandrarnas kompetens bättre. I vissa fall flyr människor till , som vid prövning inte visar sig ha tillräckliga skäl för att få stanna. I en del av dessa fall har flyktingen en kompetens som efterfrågar och som uppmuntrar till invandring för att få tillgång till. Huvudregeln för medborgare utanför EU som vill söka arbetstillstånd i är att man måste göra ansökan i hemlandet. Det innebär att en flykting med attraktiv kompetens för måste återvända till det land hon flytt från för att söka arbetstillstånd i . Detta förefaller orimligt och grymt. Avser invandrarministern verka för att reglerna för arbetskraftsinvandring får en mer praktisk och human utformning?
fr · GN111358 · 2000-08-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1358 av () till justitieminister om påföljd vid grova våldsbrott Enligt svensk straffrätt kan den som begått ett allvarligt våldsbrott av värsta sort inte dömas till fängelse om brottet begåtts under påverkan av en allvarlig psykisk störning, t.ex. ett rusutlöst abnormtillstånd. Därmed kan den situationen uppstå att ett allvarligt våldsbrott begås av en person påverkad av en allvarlig psykisk störning. Vid en senare huvudförhandling har samma person, enligt läkare, tillfrisknat varvid han inte nu kan överlämnas för rättspsykiatrisk vård med eller utan särskild utskrivningsprövning. Personen kan således dömas för mord men eventuellt helt slippa någon påföljd. Detta torde av många människor @ med viss rätt @ uppfattas som stötande och som en skymf mot brottsoffret/brottsoffren. För att motverka absurda påföljder för extremt grova våldsbrott har dock gällande rätt glädjande modifierats genom rättspraxis. Det är dock alltid svårt att via praxis tolka fram gällande rätt. Avser justitieministern vidta någon åtgärd för att motverka denna lucka i lagen?
fr · GN111359 · 2000-08-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1359 av () till statsrådet om Till Invandrarverket måste man åka personligen om man vill: stämpla in förlängning av uppehållstillstånd i sitt pass, ansöka om främlingspass, ansöka om svenskt medborgarskap och ansöka om förlängning av turistvisum. har ett antal regionkontor, där dessa ärenden handläggs. För många personer innebär det långa resor, förlorad arbetsförtjänst alternativt utnyttjande av en semesterdag. I äldre människors fall måste man be någon anförvant eller bekant om hjälp. När det gäller att stämpla in ansökan om permanent uppehållstillstånd räcker det med ett besök, i de andra fallen måste man åka till kontoret igen för att hämta sitt svar. Kontakten med andra myndigheter kräver sällan personligt besök utan sker via post, telefon och i vissa fall e-post. service torde kunna ske under samma effektiva former. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet göra så att en översyn görs av verksamhet för att höja servicegraden i dessa delar?