ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12418 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:418 om valfångst de har frågat mig om Miljödepartemenet avser inbjuda till ett möte med NGO:er före det tekniska mötet med . Mitt svar på den frågan är ja. har bjudit in enskilda organisationer med engagemang i valfångstfrågor till ett möte för att diskutera aktuella frågeställningar på Internationella valfångstkommissionens agenda.
frs · GO12419 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:419 om uppehållstillstånd till följd av sjukdom har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att personer som åberopar humanitära skäl med hänvisning till svåra sjukdomstillstånd kan beviljas förnyat uppehållstillstånd. Bakgrunden till frågan är att , enligt frågeställaren, avslagit en ansökan från en kvinna om förnyat uppehållstillstånd, trots att det finns en allvarlig risk för hennes hälsa om hon återvänder till Kosovo, eftersom sjukvården där inte kan svara mot hennes behov. Frågan tar sikte på i vilka fall en person kan få uppehållstillstånd grundat på humanitära skäl enligt utlänningslagen. Låt mig först säga att det inte är möjligt att ställa upp en generell regel för hur allvarlig en sjukdom måste vara för att uppehållstillstånd ska ges. En rad faktorer måste vägas in. Uttryckt med andra ord kan frågan om uppehållstillstånd inte enbart avgöras av sökandens sjukdom utan även övriga omständigheter i ärendet måste vägas in. När det exempelvis gäller barn kan en generösare bedömning göras. Enligt praxis beviljas uppehållstillstånd av humanitära skäl om verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut skulle medföra ett direkt och livshotande tillstånd hos den enskilde. I övriga fall måste, som nämnts, en bedömning göras i varje enskilt fall varvid eventuella sjukdomstillstånd vägs in i bedömningen. Myndigheterna ställs i sådana fall inför svåra avvägningar för att ta ställning till om tillräckliga skäl enligt utlänningslagen föreligger. Någon uttömmande uppräkning av de situationer där humanitära skäl bör föranleda att utlänningen får uppehållstillstånd kan inte göras. Hänsyn till en rättssäker, human och grundlig process samt korta handläggningstider inom ramen för en sådan process är i detta sammanhang centrala. Jag har fullt förtroende för att dessa hänsyn tas i utlänningsmyndigheterna. sammansättning av både jurister och lekmän avser också att bidra till väl avvägda beslut.
frs · GO12420 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:420 om dag har frågat justitieministern vad han avser göra för att inrätta en dag i . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Låt mig först säga att gärning under är en uppmaning till oss alla att osjälviskt våga stå upp för människovärdet. Det är därför av stor betydelse att minnas hans hjältemodiga insats. arbete har gett ringar på vattnet i vår samtid och många olika organisationer hedrar hans minne, samt för hans namn vidare i arbetet för demokrati och människovärde. Bl.a. arbetar i med att stödja forskning och undervisning om mänskliga rättigheter. gärning uppmärksammades i projektet , inte minst i boken må ni berätta . Boken har redan nått flera hundratusen läsare och finns översatt till ett stort antal språk. Under årets konferens om Förintelsen i , förekom namn som ett hedervärt exempel på människor som vågade stå upp mot nazisternas förtryck och som med fara för eget liv tog ställning för Förintelsens offer. Denna konferens kommer som bekant att få en efterföljare . Detta är ett av många sätt att minnas gärning, genom att koppla hans avgörande insatser till dagens arbete för alla människors lika värde. Slutligen vill jag påminna om "Förintelsens minnesdag @ för människovärde och demokrati". Denna dag, ska fokusera kring människovärde och demokratifrågor, mänskliga rättigheter och kampen mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. Ett av förslagen till aktiviteter under denna dag är manifestationer vid judiska monument samt på platser som bär namn. Detta är ett påtagligt sätt för oss att minnas och de insatser han gjorde under .
frs · GO12421 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:421 om skydd för kvinnor har frågat justitieministern om svensk lagstiftning är tillräcklig för att ge asyl till kvinnor som på grund av sitt kön känner välgrundad fruktan för förföljelse. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är enligt att i ett enskilt ärende funnit att en iransk kvinna som sökt skydd i inte har rätt till uppehållstillstånd här. Kvinnan har enligt misshandlats av sin make och har en "stenkastningsdom" mot sig i hemlandet för påstått äktenskapsbrott. När det gäller det enskilda ärende som i sin fråga tagit upp som exempel så är jag som minister förhindrad att kommentera detta. Det är @ och måste förbli @ myndigheterna som i varje enskilt fall självständigt prövar om en ansökan om uppehållstillstånd ska beviljas. Jag vill inledningsvis klargöra att med begreppet asyl avses i utlänningslagen uppehållstillstånd som beviljas en utlänning därför att han eller hon är flykting enligt Genèvekonvention. Genom de ändringar i utlänningslagstiftningen som trädde i kraft gavs de personer som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner en välgrundad fruktan för förföljelse en särskild skyddsregel. Detta även mot bakgrund av den oklarhet som rått beträffande tolkningen av flyktingbegrepp. Dessa personer kan beviljas uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt. Som skyddsbehövande i övrigt anses också den som känner välgrundad fruktan för att straffas med döden, med kroppsstraff, att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Uppehållstillstånd kan även beviljas av humanitära skäl. Jag finner att den lagstiftning som vi har motsvarar de höga krav på rättssäkerhet som krävs för att ge skydd åt de personer som omfattas av utlänningslagens bestämmelser. I syfte att ytterligare stärka skyddet för kvinnliga skyddssökande gav regleringsbrevet för i uppdrag att dels utarbeta riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre ska uppmärksammas, dels att sprida kunskap om dessa riktlinjer bland berörd personal. Redovisning av detta uppdrag ska ske . har vidare begärt en redogörelse för typfall inom respektive tillståndskategori där uppehållstillstånd eller avslag har meddelats när kvinnor åberopat förföljelse eller annan kränkande behandling. Detta i syfte att få en klarare bild av rättstillämpningen. Jag vill också påminna om att det pågår en översyn av hur utlänningsärenden på bästa sätt ska hanteras . I såväl den s.k. som i den efterföljande interdepartementala arbetsgruppen föreslås att en tvåpartsprocess med en ökad möjlighet till muntlig förhandling införs. Detta kommer ytterligare att öka rättssäkerheten i främst asylärendena.
frs · GO12422 · 2000-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:422 om () har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att , och då särskilt delen Sala och norrut/västerut mot , ska förbättras. Jag håller med om att vägen till och från på vissa delar, däribland delen vid Sala, är av dålig standard. Sträckan Enköping@Mora på är en del av det nationella stamvägnätet. I nationell väghållningsplan för 1998@2007 har investeringar för sammanlagt på prioriterats. Bland dessa investeringar finns objektet förbi Sala med byggstart mellan 2002@2004 samt sträckan Broddbo@Dalarnas länsgräns som beräknas påbörjas . Eftersom åtgärder på sträckan prioriteras på nationell nivå påverkas inte prioriteringen av att sträckan ligger i två län. Exakt när byggena kan påbörjas beror dels på hur långt projekten kommit i den fysiska planeringsprocessen, dels på hur stora medel som kan avsättas för väginvesteringar med hänsyn till vilka behov som finns inom andra områden. Inom pågår projektering av förbifart vid Sala. Arbetsplan för den norra delen beräknas kunna prövas av . För den södra delen pågår vägutredning, så där dröjer arbetsplanen förmodligen till slutet av . Vad gäller sträckan Broddbo@Dalarnas länsgräns pågår förstudie, det första steget i den fysiska planeringsprocessen.
frs · GO12428 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:428 om ungdomskriminalitet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge domstolar och andra myndigheter möjligheten att med kraft hantera grov ungdomskriminalitet. I sin fråga utgår från två i massmedierna mycket uppmärksammade fall av grova våldsbrott som begåtts av unga personer och använder dessa fall som argument för att påföljden överlämnande till vård inom ska avskaffas. hävdar att en av de misstänkta i det ena fallet tidigare dömts till vård inom och antyder att det nu aktuella, mycket allvarliga brottet kunnat undvikas om någon annan påföljd valts. Därvid drar långtgående slutsatser om bakgrunden och orsakerna till ett enskilt brott. Som väl känner till är jag också förhindrad att diskutera enskilda fall. synes också utgå från att överlämnande till vård inom är den enda påföljd som kan komma i fråga för de nu aktuella brotten. De fall hon tar upp har ännu inte avgjorts i domstol, det är inte någon person som har fällts till ansvar och någon påföljd har självfallet inte dömts ut. Jag vill ändå påpeka att påföljden sluten ungdomsvård, som väl känner till, infördes . Det är en tidsbestämd frihetsberövande påföljd och tiden för frihetsberövandet ska bestämmas med utgångspunkt i bl.a. brottets straffvärde. Sluten ungdomsvård är avsedd att tillämpas just när personer begått allvarliga brott. När det gäller påföljden överlämnande till vård inom har den påföljden stramats upp genom förändringar som genomfördes . Dessa förändringar kommer att utvärderas och därefter aktualiseras frågan om det finns anledning att ändra påföljdssystemet för unga. De överväganden som då aktualiseras ska baseras på väl underbyggda fakta om hur påföljdssystemet fungerar.
frs · GO12429 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:429 om situationen vid polisen i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de problem som redovisats vid polisen i i ett brev till rikspolischefen från . Jag vill först framhålla att det är som ansvarar för fördelningen av resurser mellan polismyndigheterna. Om någon polismyndighet har särskilt stora resursbehov kan myndigheten ta upp frågan med i den budgetdialog som hålls . Regeringen föreslog i årets budgetproposition den största satsningen någonsin på rättsväsendet. Utöver de förstärkningar som polisen fått i 1999 och budgetpropositioner har polisen fått ytterligare . får polisen ett tillskott på och ytterligare . Regeringen har också i budgetpropositionen slagit fast att den avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. De problem med hög medelålder och svårigheter att rekrytera poliser som beskrivs i brevet från är tyvärr gemensamma för flera polismyndigheter. Därför behöver rekryteringen av nya poliser öka. Vi behöver både fler och yngre poliser för att klara av de uppgifter som polisväsendet står inför . För att öka tillskottet av nya poliser har i förstärkts och en ny polisutbildning startats i . kommer också att ge besked om vilken eller vilka platser som är lämpliga för ytterligare en polisutbildning. Jag räknar med att antalet poliser, genom den ökade antagningen av poliselever i och vid i , ska öka med ca 600 personer. Polisresurser kan också frigöras genom att polisens arbetsuppgifter renodlas. Regeringen kommer att fatta beslut om att tillsätta en utredning om polisens arbetsuppgifter. Utredningen kommer också att ha i uppdrag att se över vilka möjligheter som finns att komplettera polisens resurser i glest befolkade delar av vårt land.
frs · GO12430 · 2000-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:430 om nya avgiftstariff har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för en rättvisare taxesättning från sida. är ett affärsverk, och med detta följer att riksdag och regering uttalar vissa mål både vad beträffar själva verksamheten och även vad beträffar verkets ekonomi. har att självständigt ta ställning till hur de övergripande målen ska uppnås. ska sträva efter att detta sker på ett kostnadseffektivt sätt. Som ett led i detta har regeringen föreslagit och fastställt vissa ekonomiska mål. har upplyst mig om att landningsavgifter förändrades så att lika stora flygplan betalar lika avgift oavsett om flygning sker inrikes eller utrikes. Detta helt i enlighet med . Detta har åstadkommits genom att dels likabehandlat operationerna, dels sänkt de viktrelaterade landningsavgifterna totalt. I gengäld har passageraravgifterna ökats både för inrikes och utrikes, dock i olika omfattning. Förändringarna innebar också att en ny bulleravgift och en utökad tillämpning av avgasavgiften infördes. I genomsnitt höjdes avgifterna på årsbasis. Också passargeraravgifterna har ökats både för inrikes och utrikes flyg. Effekterna på mindre, regionala flygbolag varierar mellan +1 % till +17 % beroende på antal passagerare, flygplanstyper och destinationer. ingår inte i flygplatser utan de har en egen prissättning. Om det totala avgiftsuttaget per säte studeras, har de små flygplanen absolut lägsta avgift. Skillnaden mellan en och en ligger i storleksordning per säte. Jag kommer naturligtvis att följa effekterna av avgiftssättning även .
frs · GO12431 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:431 om kronofogdemyndighetens undersökningsregister har frågat socialministern vilka insatser som ska göras för att förbättra situationen för de psykiskt sjuka som behöver hjälp med att hantera sin ekonomi och vilka åtgärder som ska vidtas i dessa fall för att stödja förvaltare och gode män. framhåller att det har visat sig svårt att rekrytera förvaltare och gode män, bl.a. på grund av att uppgifterna blivit mer komplicerade. Arbetet i är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Det är angelägna frågor som tar upp. Den hjälp och det stöd det allmänna ger måste utgå från och tillgodose det behov den enskilde hjälpbehövande har. Det är angeläget att förvaltare och gode män har de kunskaper och den erfarenhet som behövs för att kunna ta till vara de intressen som finns i det enskilda fallet. Frågorna kommer att uppmärksammas inom ramen för den översyn av förmynderskapsreglerna som planeras. Arbetet är inriktat på att direktiv till den utredningen ska kunna beslutas .
frs · GO12432 · 2000-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:432 om frigivande av politiska fångar i har frågat vilka initiativ regeringen är beredd att ta för att få den fängslade fackföreningsledaren frigiven. I den utrikespolitiska deklarationen framhöll regeringen att @ trots framsteg för demokratin världen över @ förföljs människor för sina åsikter av makthavare i bl.a. . Fängslandet av är ett av många exempel på detta. Det är djupt beklagligt att myndigheter kränker mänskliga fri- och rättigheter på detta sätt. ser allvarligt på bristerna i respekten för de mänskliga rättigheterna i . Det har gett uttryck för på flera sätt, bl.a. genom att bli medförslagsställare till den resolution som behandlar mänskliga rättigheter i och som antogs av FN:s kommission för mänskliga rättigheter . Den svenska synen återspeglas också i de anföranden som EU har hållit i FN:s kommission för mänskliga rättigheter och i . har FN respektive EU bl.a. uppmärksammat det systematiska förtrycket av oliktänkande och situationen för de politiska fångarna i . vice utrikesminister för besökte den 28@29 augusti 2000. Besöket ingick i en resa till flera europeiska länder. I sina överläggningar med vice utrikesminister framförde kabinettssekreteraren med stor tydlighet hur allvarligt ser på bristerna i beträffande respekten för mänskliga rättigheter, och då särskilt medborgerliga och politiska rättigheter. Kabinettssekreteraren uppmanade också de kubanska myndigheterna att frige de politiska fångarna. Exakt hur många politiska fångar som finns i är svårt att fastställa, men trovärdiga uppgifter tyder på drygt 300 fångar. förefaller myndigheterna att i allt högre utsträckning använda sig av kortare frihetsberövanden och andra former av förföljelse som är svårare att belägga än långa fängelsedomar. Detta har framstått särskilt tydligt då många frihetsberövanden ägt rum. har agerat för att EU ska ta upp dessa frågor med . följer genom ambassaden i utvecklingen noga, vilket även gäller situation. Regeringen avser att genom EU och FN men också i de bilaterala kontakterna med myndigheter även framöver verka för att myndigheter ska upphöra med dessa samt övriga kränkningar av de mänskliga fri- och rättigheterna. Regeringen välkomnar den uppmärksamhet som och andra enskilda organisationer ägnar läget beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna i .
frs · GO12433 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:433 om hinder för pensionärer att doktorera har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för äldre med pension att doktorera. Jag delar uppfattning att det är viktigt att vi tillvaratar de äldres kunskaper och erfarenheter och att dessa kan stimulera och berika forskarutbildningsmiljöerna. Forskarutbildningsreformen, som trädde i kraft , hade som mål att effektivisera forskarutbildningen och förbättra rättssäkerheten för doktoranderna. Grundbulten i reformen var att alla som bedrev forskarstudier skulle ha någon form av tryggad försörjning. För att kunna bli antagen till forskarutbildningen ska en person ha grundläggande behörighet, eventuell särskild behörighet som fakultetsnämnden föreskrivit samt bedömts ha förmåga att kunna klara utbildningen. Därutöver ska fakultetsnämnden bedöma att finansieringen kan säkras under hela utbildningen och att den sökande kan avsluta sina studier . Dessa regler har på inget vis gjort det svårare för pensionärer att bli antagna till forskarstudier. Det finns två huvudvägar in i forskarutbildningen; dels kan fakultetsnämnderna anta doktorander som erhåller anställning som doktorand eller utbildningsbidrag, dels kan de sökande antas som uppvisar annan tryggad försörjning för tiden som forskarstuderande. Den senare vägen gäller bl.a. lärare, läkare, präster eller andra personer som kan bedriva forskarstudier inom ramen för, eller vid sidan om, sin anställning. I denna kategori kan även pensionärer eller andra personer som kan uppvisa tryggad försörjning inbegripas. Uppfyller en pensionär behörighetskraven och bedöms ha förmåga att kunna klara utbildningen kan denna person antas som doktorand. Inom åtskilliga ämnen finns det dock en konkurrens om platserna inom forskarutbildningen. Begränsande faktorer kan exempelvis vara tillgången på handledare, utrustning eller kringresurser. Varje fakultetsnämnd ska göra individuella bedömningar i varje enskilt fall och sedan avgöra vilka personer som ska antas till forskarutbildningen inom ramarna för gällande regler.
frs · GO12434 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:434 om schablonersättning till dagstidningars tal- eller radiotidningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta utgivning av mindre tidningars tal- eller radiotidningar. Frågan har ställts mot bakgrund av att vid fastställande av schablonersättningar inte har tagit hänsyn till löneökningar vilket gör det ännu svårare för många mindre tidningar att få resurser över till marknadsföring av radiotidningar. har beslutat om schablonersättning för respektive 2001. Beslut om ersättning för fattas först . Den nya ersättningsmodellen för taltidningsutgivning infördes i syfte att ge bättre kontroll över statens utgifter. Den nettokostnadsmodell som gällde tidigare skapade inte tillräckliga motiv för tidningsföretagen att begränsa sina kostnader. En konsekvens var bl.a. att personalkostnaderna skilde mellan olika tidningsföretag med samma utgivningsfrekvens. Den nya modellen innebär att ska besluta om stödnivåerna till radio- och kassettidningar inom ramen för anslaget. Vid bestämmande av stödets storlek ska nämnden beakta skillnader mellan olika tidningar avseende t.ex. utgivningsfrekvens och utgivningsort. Nämnden kan vidare medge undantag från schablonen om det finns synnerliga skäl. Regeringen har i regleringsbrevet för givit i uppdrag att följa upp den nya ersättningsmodellen för taltidningsutgivning. En sådan uppföljning ska bl.a. beakta kvalitetsaspekter, effekter av den ändrade ersättningsmodellen för olika tidningskategorier, samt utvecklingen för de olika kostnadsposterna. En bedömning av den nya ersättningsmodellens ändamålsenlighet ska också ingå i uppföljningen. Särskilt ska de eventuella fall uppmärksammas där den förändrade ersättningsmodellen leder till att en taltidning får svårigheter att fortsätta utgivningen. Uppdraget ska redovisas i särskilda skrivelser till regeringen , 2002 respektive 2003.
frs · GO12435 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:435 om myndigheters skyldighet att besvara brev från medborgare har frågat mig om jag avser att låta se över förvaltningslagen (1986:223) med syfte att sätta en tydlig tidsgräns för myndigheternas svar till medborgare. Varje myndighet ska enligt förvaltningslagen lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen ska lämnas i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Frågor från enskilda ska besvaras . Av uttrycket "" framgår att myndighetens svar inte får dröja längre än nödvändigt. Vad som är en rimlig svarstid påverkas av flera olika faktorer, t.ex. frågans art och arbetsläget hos den berörda myndigheten. Hur länge myndigheten kan dröja med sitt svar måste därför bedömas i det enskilda fallet. Naturligtvis finns det dock en yttersta tidsgräns. Kritiska uttalanden i olika sammanhang från ombudsmän () illustrerar detta (se t.ex. JO 1989/90 s. 399). Det kan i sammanhanget tilläggas att individuella avvägningar av det slag som jag beskrivit är nödvändiga också när en myndighet ställer en fråga till en enskild. måste ett beslut fattas snabbt, och myndigheten får då anpassa den begärda svarstiden efter detta. Den enskilde har dock alltid möjlighet att be om en förlängning av , om det finns behov av det. Sammanfattningsvis anser jag att den skyldighet som myndigheterna har enligt förvaltningslagen att besvara frågor från enskilda ger medborgarna en klar och tydlig rätt till en god service från myndigheterna i nu aktuellt avseende. Det finns enligt min mening därför ingen anledning att ändra förvaltningslagen på det sätt som har tagit upp i sin fråga till mig.