ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12537 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:537 om har frågat mig om det är regeringens målsättning att genom förvärv ska bli en lika stor markägare och virkesaktör som det tidigare . Innehavet är strax under 1 miljon ha skogsmark. hade minst fyra gånger så stora arealer. Det är förvisso regeringens uppfattning att ska växa genom förvärv av mark. Bolaget har finansiella möjligheter till det. Om det ska växa till samma storlek som hade får framtiden utvisa, det är inte möjligt att ge någon exakt bedömning av detta .
frs · GN12539 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:539 om valobservatörer till har frågat mig om har tagit ställning till aktivt deltagande med valobservatörer vid folkomröstningen i . National Resistance (), med i spetsen, tog makten i . Landet låg då i ruiner efter lång tids vanstyre och konflikter. inrättades det s.k. rörelsesystemet med National Resistance Movement (NRM) som statsbärande rörelse. NRM vinnlade sig om att representera en bred koalition av olika politiska grupperingar. En direkt och indirekt representation på by- och distriktsnivå etablerades. Den författning som antogs 1995 innebar framsteg i demokratiskt hänseende. Bl.a. har kvinnans ställning stärkts väsentligt och har högst andel kvinnliga ledamöter i . Parlamentsval ägde rum och trots att ett flertal ledamöter ur oppositionen valdes in och tillåts föra en mycket öppen debatt framförs kritik mot regeringen för att traditionell partipolitisk verksamhet inte tillåts. I enlighet med författningen kommer en folkomröstning att äga rum om det framtida politiska systemet. Väljarna har att ta ställning till om landet ska ha fortsatt rörelsesystem eller om man ska tillåta olika politiska partier att verka fritt i ett flerpartisystem av traditionellt slag. Folkomröstningen är ett avgörande steg i demokratiseringsprocess. Det är synnerligen viktigt att olika politiska synsätt ges möjlighet att komma till uttryck under den kampanj som kommer att föregå folkomröstningen. Flera givarländer, bl.a. , har fattat beslut om att gemensamt bidra till förberedelserna inför folkomröstningen. Detta stöd, om sammanlagt , syftar till att bistå dels enskilda organisationer, dels den ugandiska så att dessa på ett så bra sätt som möjligt kan bedriva informationsverksamhet till den ugandiska allmänheten. Deltagande med observatörer vid folkomröstningen har inte aktualiserats. Regeringen utgår från att en eventuell observatörsinsats skulle bli föremål för samråd inom EU-kretsen. Regeringen får ta ställning till frågan när de närmare omständigheterna kring folkomröstningen klarnat.
frs · GN12540 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:540 om tvångsäktenskap med myndigheters hjälp har frågat om några åtgärder vidtagits för att snabbt trygga unga flickors och kvinnors rätt till val av livspartner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Varje individs rätt att själv välja sin livspartner är en självklarhet för de flesta av oss. Det förekommer emellertid att äktenskap arrangeras mellan ungdomar som bor i och ungdomar i utlandet. Det är inte självklart att alla arrangerade äktenskap också är tvångsäktenskap. Fenomenet arrangerade äktenskap och tvångsäktenskap har debatterats . Inom pågår ett omfattande projekt som rör många olika internationella familjerättsfrågor och som innebär en översyn av gällande svensk lagstiftning på området. Inom ramen för detta projekt kommer regleringen rörande lägsta äktenskapsålder i förhållanden med internationell anknytning att ses över. Ett resultat av översynen bör kunna stå klart . i har mot bakgrund av välkomnat uttalanden att göra denna översyn. Det är inte känt i vilken omfattning unga kvinnor utsätts för påtryckningar för att gifta sig mot sin vilja. Regeringen har bl.a. därför givit i uppdrag att i samarbete med bl.a. , och , studera i vilken omfattning det förekommer generations- och kulturkonflikter som får till följd att flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund än majoritetsbefolkningen söker samhällets stöd för att flytta och hur vanligt det är att de till följd av det drabbas av psykisk ohälsa. Vi vill också ta reda på hur vanligt det är att flickor avbryter sin skolgång till följd av äktenskap, graviditet eller andra familjeskäl. ska också redovisa åtgärder och metoder som kan användas för att stärka ställningen hos utsatta flickor med utländsk bakgrund. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 31maj 2000. Det är viktigt att frågorna om tvångsäktenskap debatteras inom de grupper där arrangerade äktenskap förekommer. Flera av invandrarnas egna organisationer har också uppmärksammat frågan och inlett ett attitydpåverkande arbete bland sina medlemmar. När jag har tagit del av kommer jag att ta ställning till eventuella behov av ytterligare åtgärder.
frs · GN12541 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:541 om trafiksäkerheten på väg48 har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ge svar på de erinringar som gjorts mot den planerade nya sträckningen av väg48 öster om . Enligt försenas projektet av att inte svarat på erinringarna. har fastställt en arbetsplan för omläggning av väg48 mellan och . Beslutet om fastställelse har överklagats av bl.a. ett antal fastighetsägare längs den planerade vägsträckningen och ärendet bereds därför nu i . Detta innebär att en ny prövning görs av arbetsplanen. Objektet ingår i Nationella väghållningsplanen med planerat genomförande under perioden 2000@2004. Vid fastställelsen av arbetsplanen bedömde att byggstart skulle kunna ske . Regeringen avser att fatta beslut i ärendet , under förutsättning att alla berörda departement bedömer att det tillgängliga beslutsunderlaget är tillfyllest.
frs · GN12542 · 2000-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:542 om svensk djurskyddslagstiftning Jag vill inledningsvis poängtera att djurskyddslagen (1988:534) naturligtvis även omfattar ekologiska producenter och ej står i strid med rådets förordning (EEG) 2092/91 om ekologisk produktion. De gemensamma EG-reglerna för ekologisk djurhållning beslutades vid och de träder huvudsakligen i kraft . Reglerna för ekologisk djurhållning omfattar bl.a. bestämmelser kring förebyggande hälsovård och veterinärvård. Här framgår att bl.a. homeopatiska produkter ska användas hellre än kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika, "under förutsättning att de har en effektiv terapeutisk verkan på den djurart och under de förhållanden som behandlingen är avsedd för". Detta är enligt min mening ett oerhört viktigt tillägg till kompromissen i rådet om att bl.a. homeopatika företrädesvis ska användas. Jag tar frågan om alternativmedicinsk behandling av djur på stort allvar och regeringen beslutade den 10december 1998 om ett kommittédirektiv om alternativmedicinsk behandling av djur och en särskild utredare har tillsatts. Utredarens uppgift är att allsidigt belysa alternativmedicinska behandlingsformer för djur och föreslå åtgärder för att säkerställa att djur inte utsätts för onödigt lidande. I uppdraget ingår även att redogöra för hur eventuella förslag förhåller sig till EG-bestämmelser på området. Jag ser därför fram emot en genomgång av bl.a. det ekologiska området.
frs · GN12543 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:543 om etnisk och kulturell mångfald har frågat mig om regeringen är beredd att ställa samma krav på statliga bolag som på myndigheterna när det gäller att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits eller planeras för att öka den etniska och kulturella mångfalden bland personalen. I näringsutskottets betänkande 1998/99:NU5 förklarade utskottet att den information, som regeringen lämnar i en redogörelse för företag med statligt ägande, även bör innehålla uppgifter om anställda med invandrarbakgrund. Utskottet utgick från att sådan information ska lämnas senast fr.o.m. redogörelsen . har i betänkande 1999/2000:NU7 preciserat detta önskemål till att avse allmän information om utvecklingen inom den statliga företagssektorn, bl.a. beträffande rekrytering av personer med utländsk bakgrund. förbereds nu årets redogörelse. Redogörelsen kommer givetvis att innehålla den information utskottet begärt. Mot bakgrund av näringsutskottets begäran är några ytterligare initiativ från regeringens sida på detta område inte aktuella.
frs · GN12544 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:544 om ökad tobakskonsumtion har frågat mig vilka motåtgärder jag ämnar vidta för att pressa tillbaka tobaksrökningen och därmed åstadkomma en minskning av tobaksrelaterade sjukdomsfall och dödsfall. Jag fick en fråga från angående tobakskonsumtionen så sent som för sedan och konstaterade då att regeringens arbete med att minska tobakskonsumtionen förs på bred front, där lagstiftning kompletteras med information och upplysning. beslutade regeringen att ska fördelas av till projekt som syftar till att påverka inställningen till tobak hos barn och ungdomar. beslutade regeringen vidare att ge i uppdrag att genomföra en nationell granskning av skolans arbete bl.a. avseende undervisning om tobak, alkohol och andra droger. Regeringen bereder en proposition baserad på det EG-direktiv som hälsoministerrådet antog (Direktiv /43/EG) om ett förbud mot indirekt och direkt tobaksreklam. Propositionen innehåller förslag till genomförande av direktivet. deltar också aktivt i WHO:s arbete med en ramkonvention mot tobak. Det är enligt min uppfattning viktigt att åstadkomma långsiktiga insatser för att förebygga att människor börjar röka. I samband härmed kan nämnas att det av har utarbetats en särskild handlingsplan för att minska bruket av tobak. Handlingsplanen överlämnades till regeringen och har remissbehandlats. I de delar handlingsplanen inte rör genomförandet av ovan nämnda EU-direktiv har den överlämnats till . Kommittén avser att utarbeta en långsiktig nationell handlingsplan mot tobak och ska presentera denna i sitt slutbetänkande .
frs · GN12545 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:522 om STASI-spioner och 545 om efterforskning kring brottsförberedelse har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att säkerställa att den svenska säkerhetspolisen givits möjlighet att prioritera gripandet av STASI-spioner. har frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att få information om svenskar som varit på utbildning i den gamla kommunistiska sfären. fråga ställs mot bakgrund av uppgifter i medierna om att dansk och norsk säkerhetspolis håller på att gripa f.d. STASI-spioner. Enligt förekommer uppgifter i norska medier om att det ska ha funnits minst tio STASI-agenter i . har också tagit upp frågan om preskriptionstider, vilka enligt honom kan bli ett problem. fråga ställs mot bakgrund av att det enligt honom inte bara bedrevs ideologisk utbildning för de svenskar som gick på utbildning på partiskolorna i , utan även konkreta övningar i sabotage och förberedelse till illegala aktiviteter riktade mot det egna landet. Frågan om svenska STASI-spioner har varit mycket aktuell även i , såväl i medierna som i den politiska debatten. har jag besvarat en interpellation från och en riksdagsfråga från i ämnet. Jag har i de sammanhangen förklarat att Säkerhetspolisen efter det att muren föll och arkiven öppnades gjort stora ansträngningar för att få fram material som kan vara intressant för svenskt vidkommande. Att så är fallet är inte någon hemlighet. Redan i Säkerhetspolisens öppna verksamhetsberättelse för /95 talas om dess arbete angående f.d. östtyska agenter. Där framgår att förhör och samtal hållits med identifierade agenter. Säkerhetspolisen har vid sina efterforskningar bearbetat ett tjugotal ärenden som betraktats som intressanta. I några fall har förundersökningar inletts. Dessa har dock lagts ned med motiveringen att brott inte kunnat styrkas eller att misstänkta brott varit preskriberade. Allt som kan göras för att hitta intressanta uppgifter är ännu inte gjort och Säkerhetspolisen fortsätter därför sitt arbete. Hur Säkerhetspolisen bedriver detta kan jag av naturliga skäl inte närmare gå in på. har studerat den särskilda tyska lagstiftning som gäller för STASI-materialet. Departementet har även besökt det tyska inrikesministeriet och den vägen inhämtat kompletterande information om bakgrunden till och tillämpningen av lagstiftningen. Vid besöket i berördes också möjligheter att få del av arkivmaterial. Innehållet i är nämligen av intresse inte bara för de brottsbekämpande myndigheterna. har regeringens uppdrag att klarlägga den svenska säkerhetstjänstens författningsskyddande verksamhet. I kommissionens uppdrag ingår bl.a. att bedöma säkerhetstjänsternas hotbildsbedömningar. I det sammanhanget är mycket intressanta och kommissionen avser därför att studera dessa. De utbildningsanstalter som nämner i sin fråga torde därvid vara av stort intresse. När det gäller frågan om preskriptionstiden är den för spioneri av normalgraden . Om spioneriet är att bedöma som grovt är den , vilket är den längsta preskriptionstiden enligt svensk rätt. Detta innebär att grova spioneribrott som har begåtts efter 1975 inte är preskriberade.
frs · GN12546 · 2000-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:546 om förmögenhetssambeskattningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att föreslå så att den diskriminerande förmögenhetssambeskattningen tas bort. Jag har så sent som besvarat en fråga med samma innebörd ställd i en interpellation. Mitt svar var då följande. Ett slopande av sambeskattningen är förenat med ett betydande skattebortfall. En sådan åtgärd måste därför ställas i relation till andra reformer. har ställt sig bakom regeringens förslag till en reform av förvärvsinkomstbeskattningen som framför allt innebär sänkningar av skatten för låg- och medelinkomsttagare. I vilken takt denna reform ska kunna genomföras är beroende av den löpande bedömningen av de offentliga finanserna och också av de behov som kan uppkomma inom den gemensamma sektorn vad gäller t.ex. vård, skola och omsorg. En ny bedömning av det statsfinansiella läget kommer att göras såväl i den ekonomiska vårproposition som ska lämnas till som i budgetpropositionen . är jag inte beredd att ta ställning till några förändringar av förmögenhetbeskattningen. Jag har ingen annan uppfattning än den jag redovisade i mitt interpellationssvar .
frs · GN12547 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:547 om elöverkänslighet har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser att vidta för att motverka de ökade problemen för landets el- och magnetöverkänsliga. Det är ett stort problem att många människor upplever att de får symtom på grund av elektriska och magnetiska fält. Hur många människor som lider av dessa problem är dock oklart liksom hur orsakssambanden ser ut. Det allra viktigaste är därför, enligt min mening, att de personer som har dessa symtom tas på största allvar och att de drabbade får den vård och det stöd som de behöver. Det pågår en omfattande forskning kring hälsoeffekter av elektriska och magnetiska fält. Trots denna forskning har enighet ännu inte kunnat uppnås om tolkningen av resultaten. Ytterligare forskning om elöverkänslighet och andra hälsoeffekter av exponering för elektriska och magnetiska fält är enligt min mening angelägen. Sådan forskning pågår och regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa en utvärdering på området. färdigställde allmänna råd (SOSFS 1998:3) om bemötande av patienter som relaterar sina symtom till elektriska och magnetiska fält. I dem framhålls bl.a. vikten av att de drabbade får en allsidig medicinsk utredning och att läkaren kan lyssna på och respektera patientens egen uppfattning om vad som kan vara orsak till besvären eller sjukdomssymtomen. Jag ser dessa riktlinjer som ett viktigt stöd för de verksamma inom vården och omsorgen i det angelägna arbetet att förbättra bemötandet av de drabbade. Jag vill slutligen understryka vikten av att de personer som har dessa symtom tas på allvar och att de drabbade får den vård och det stöd som de behöver. Mot bakgrund av de aktiviteter som redan pågår bedömer jag emellertid att det inte finns skäl att ta initiativ till ytterligare åtgärder inom området.
frs · GN12548 · 2000-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:548 om har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att andelen av () skogsvetenskapliga fakultets verksamhet som bedrivs i inte motsvarar och regeringens ursprungliga intentioner. Inledningsvis vill jag understryka att jag förstår engagemanget för att skogsfakulteten i ska bestå som en kraftfull undervisnings- och forskningsenhet och att skogsfakulteten fyller en regionalpolitisk funktion, även om SLU är ett universitet med fyra huvudorter och har ett nationellt ansvar. Sedan riksdagsbeslutet och regeringsbeslutet som refererar till har förlöpt. har mycket hänt inom universitetsvärlden. Den organisatoriska samordningen av Skogshögskolan, , och , som 1977 ledde fram till bildandet av SLU, är en sådan händelse. Därtill kommer flera reformer inom högskolan. En genomgående tanke redan vid utformningen av reform av högskoleorganisationen var att i möjligaste mån undvika en detaljerad central reglering av organisationsstrukturen och verksamhetens bedrivande. I stället har avsikten varit att ge styrelserna och högskoleenheterna möjlighet att själva organisera sin verksamhet på det sätt som de finner mest ändamålsenligt. Avsikten har vidare varit att skapa sådan frihet att fortlöpande förändringar kan göras med hänsyn till utvecklingen i samhället och inom utbildningen och forskningen. Högskolorna har alltså blivit mer och mer självständiga. Många beslut som tidigare fattades av regeringen har delegerats till högskolorna. I den senaste stora högskolereformen slogs det fast att ökad frihet för universitet och högskolor är väsentlig för att möta de framtida utmaningarna (prop. 1992/93:1 bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). I nu gällande förordning (1993:221) för finns också förtecknade de uppgifter som ankommer på styrelsen. En av dessa uppgifter är att besluta i viktigare frågor om den interna resursfördelningen och uppföljningen av denna. Jag har vid mitt besök vid SLU i går diskuterat skogsfakultetens situation med ledningen och jag avser fortsättningsvis att följa utvecklingen i frågan.
frs · GN12549 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:549 om körkort för människor med funktionshinder har frågat mig vad jag ämnar göra för att underlätta den pedagogiska tillgängligheten till körkort för människor med funktionshinder. uppges sakna intresse för att samarbeta med pedagogisk expertis eller med handikapporganisationer och sakna resurser för att erbjuda hjälpmedel och utbildad personal för funktionshindrade. Först vill jag understryka att jag helt delar uppfattning om körkortets betydelse för funktionshindrade. Det är av största vikt att utnyttja alla pedagogiska och tekniska hjälpmedel som står till buds för att underlätta möjligheterna att genomföra körkortsprovets alla moment. Enligt min uppfattning arbetar ambitiöst för att förbättra villkoren för funktionshindrade även på detta område. Av verksinstruktionen framgår att man ska samråda med en rådgivande handikappdelegation i frågor som rör funktionshindrade. Enligt vad jag har erfarit har i samråd med denna delegationen genomfört förbättringar som innebär att alla som önskar kan genomföra teoriprovet med hjälp av dator. Det finns också möjlighet att genomföra provet muntligt och om så krävs med hjälp av tolk. En översyn pågår bl.a. av lokalerna för körkortsprov för att tillgodose tillgängligheten för funktionshindrade. Om inte detta arbete ger ett godtagbart resultat så är jag naturligtvis beredd att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GN12550 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:550 om upphandlingen av kollektivtrafiken har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder med anledning av det som har hänt med pendeltågstrafiken efter det att har övertagit ansvaret. Som näringsminister har jag ansvaret för transportpolitiska frågor och självfallet är jag bekymrad över att kollektivtrafiken inte fungerar tillfredsställande i huvudstadsregionen. I och med trafikpolitiska beslut fick trafikhuvudmännen möjlighet att upphandla den regionala järnvägstrafiken i konkurrens. Ett antal upphandlingar och trafikövertaganden har skett sedan detta beslut, utan problem liknande de som uppstått vad gäller pendeltågstrafik. Precis som konstaterar i sin fråga är pendeltågstrafiken i en fråga som måste lösas mellan SL, och lokförarna. Regeringen har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GN12552 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:552 om beslut om försäljning av aktiemajoriteten i har frågat mig om regeringen avser att lämna en proposition i sådan tid att vårriksdagen kan fatta beslut om försäljning av aktiemajoriteten i . Jag har annonserat att regeringen kommer att sätta i gång förberedelsearbetet för en eventuell börsnotering av . Syftet är att skapa handlingsfrihet att kunna börsnotera företaget om regeringen senare skulle bedöma detta vara lämpligt. Jag har även sagt att ett breddat ägande i kräver godkännande. Det är för tidigt att nu ange om och när en proposition kommer att läggas och vilket bemyndigande regeringen i så fall kommer att begära av . Regeringen bereder frågan med Telias bästa för ögonen.
frs · GN12553 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:553 om internationell kontroll av dammar har frågat mig om jag avser att ta några initiativ med anledning av gruvdammsolyckan i . har tidigare ställt frågor om dammar som besvarats av dåvarande miljöministern och dåvarande näringsministern. Detta svar måste delvis bli en upprepning av de då lämnade svaren. Olyckor av det slag som inträffat vid guldgruvan i leder till allvarliga miljöskador och utgör en stor fara för människor. För att undvika att liknande olyckor uppstår i fortsättningen är det nödvändigt med en god kontroll av dammarna. Det aktuella fallet visar också på betydelsen av en miljömässigt godtagbar hantering av gruvavfall och processer för metallframställning. Inom den internationella dammkommissionen International Commission on Large Dams (ICOLD) bildad av ägare till kraftverksdammar finns en underkommitté för sedimentsdammar vid gruvor. I den svenska spegelkommittén är medlem. miljögrupp följer detta arbete noga. Inom ICOLD arbetar man bl.a. med säkerhetsutvecklande åtgärder. Detta kommer till uttryck genom teknikutveckling samt genom att utarbeta riktlinjer och checklistor, dammrevisionslistor och dammliggare. Dessa används i tillämpliga delar också vid gruvdammar. Genom ett initiativ inom ICOLD gjordes en kartläggning av de svenska gruvdammarna. I detta arbete redovisas gruvdammar och dess planering, utformning och efterbehandling samt en sammanställning av svenska förhållanden. Bland slutsatserna kan nämnas att det bedöms som fördelaktigt att större delen av gruvbrytningen i sker under jord. I har vi dessutom tillgång till naturliga material och gråberg, vilket har lett till att huvuddelen av våra gruvdammar är uppbyggda av långtidsstabila material. För de sanerade områdena finns det dessutom ofta långsiktiga kontrollprogram som beslutas av . Förutom arbetet inom ICOLD har den europeiska organisationen , som består av olika gruvföreningar, inlett ett samarbete om gruvdammar. Detta och andra liknande initiativ från gruvnäringens sida kan också vara en del i den globala kunskapsuppbyggnad som krävs för att undvika olyckor av aktuellt slag. Till följd av olyckan i diskuterar den europeiska kommissionen om det finns behov av att inrätta en permanent insatsstyrka för snabb hjälp vid miljökatastrofer. Den svenska miljökommissionären , som ju själv har varit på platsen, har också förutskickat andra initiativ från kommissionens sida. Att kommissionen tar initiativ är något som jag välkomnar. ser jag mot bakgrund av arbetet inom EU inte någon anledning för mig eller regeringen att ta några egna initiativ med anledningen av olyckan i .