ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12789 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:789 om koldioxidutsläpp inom EU har frågat mig hur jag avser att verka för att transportsektorns utsläpp av koldioxid inom EU ska minska i enlighet med åtagandet i Kyotoprotokollet. Till en början vill jag bara göra klart att transportsektorn enskilt inte har något specifikt åtagande i Kyotoprotokollet. Det är dock viktigt att arbete sker för att begränsa utsläppen inom alla sektorer, men avvägning bör göras för att det ska ske på ett kostnadseffektivt sätt. Arbete har kontinuerligt skett för att motverka den negativa effekt trafikökningen kan få. Den transportpolitiska propositionen 1997/98:56 är ett led i detta på nationell nivå. Inom EU arbetar vi hårt för att främja miljövänligare transportsätt. Tydliga exempel på detta är arbetet med järnvägspaketet som antogs i rådet och arbetet med driftskompatibilitet på konventionella tåg som pågår just . har också medverkat till att den europeiska bilindustrin åtagit sig att minska bränsleförbrukningen på nya bilar . Strategin för integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling inom transportpolitiken antogs och dess första uppföljning är en prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet. I den fastslås bl.a. att koldioxidutsläppen är den främsta problematiken, där också behovet av ytterligare åtgärder är störst. Det är för tidigt att säga att EU inte lyckas infria åtagandet i Kyotoprotokollet, dvs. att utsläppen av växthusgaser ska minska till 2012. Det är kvar. är som andra länder i EU mycket medvetna om problematiken och svårigheterna och arbetar för att minska sina koldioxidutsläpp. Enligt kommissionens meddelande till rådet och 6914/00 om EU:s strategier och åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser, ser bilden lite mer hoppfull ut än framställer den. Den parlamentariskt tillsatta avses lämna sitt betänkande den 14april. De förslag till åtgärder som betänkandet innehåller, som säkerligen också innefattar transportsektorn, kommer självfallet att utgöra ett betydelsefullt underlag i det fortsatta arbetet med att begränsa koldioxidutsläppen.
frs · GN12791 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:791 om utländska fordonsförare och misstänkt brottslighet har frågat mig när kan förvänta sig att erhålla ett lagförslag om möjlighet att ta en utländsk bil i beslag för att säkra indrivning av trafikböter. ställer sin fråga bl.a. mot bakgrund av att den 15maj 1998 beslutat att som sin mening ge regeringen till känna att frågan om indrivning av böter för trafikbrott bör ses över, bl.a. i ett EU-perspektiv (bet. 1997/98:JuU24). Regeringen har i en proposition till redovisat de överväganden som gjorts i anledning av beslut samt vilka ytterligare åtgärder som är aktuella (prop. 1999/2000:78). Av redovisningen framgår bl.a. att en internationell konvention har förhandlats fram inom ramen för som, när konventionen trätt i kraft, kommer att göra det möjligt att verkställa trafikböter i förarens hemland. Vidare övervägs inom EU att inleda arbete med att förbättra möjligheterna till ömsesidig verkställighet av bötesdomar. Dessutom kommer ett uppdrag att lämnas till att i samråd med bl.a. överväga vilka möjligheter det finns att inom ramen för gällande lagstiftning förbättra möjligheterna att säkra betalning för trafikböter m.m. Det bör i sammanhanget framhållas att det inte saknas instrument i lagstiftningen för detta ändamål. Således kan egendom beläggas med kvarstad för att säkerställa att böter betalas, under förutsättning att skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som den innebär för den misstänkte eller något annat motstående intresse. När det gäller att ingripa mot olika trafikbrott finns i vissa fall också andra möjligheter till ingripande direkt i anslutning till brottet, exempelvis omhändertagande av körkort eller hindrande av fortsatt färd. tar emellertid i sin fråga upp möjligheterna att förhindra utförsel av misstänkt stöldgods. Denna sammankoppling är märklig. Tvångsmedel som är avsedda för att säkra betalning ska givetvis inte primärt användas för utredning av brott. Det finns i stället enligt möjlighet att ta föremål som kan antas vara frånhända någon genom brott i beslag. Naturligtvis kan det finnas situationer där det med hänsyn till bl.a. bevisläge och tidsfrister kan vara svårt att i praktiken ingripa mot sådan utförsel. Som regeringen anfört i propositionen om polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till Schengen, kräver denna fråga ytterligare överväganden (prop. 1999/2000:64 s.56ff.
frs · GN12792 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:792 om säkerhet till sjöss har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att säkerställa att dåliga ekonomi inte drabbar båttrafiken. Han hänvisar till att verket kan tvingas till nedskärningar, med bl.a. försämrad sjösäkerhet som följd. tilldelas ett anslag om för finansiering av tjänster inom verksamhetsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. pekar i sin treårsplan på att det råder en obalans mellan anslaget och verkets kostnader för bl.a. fritidsbåtar. har därför påbörjat en inventering av åtgärder samt effekterna av dessa, som enligt verket måste vidtas i kostnadsreducerande syfte om inte anslaget höjs. Regeringen är angelägen om att säkerheten till sjöss ska vara god. Därför vill jag framhålla att regeringen i budgetpropositionen för föreslog en höjning av det aktuella anslaget från till , vilket också beslutade. Som svar på fråga vill jag vidare hänvisa till att treårsplan utgör ett underlag i det pågående budgetarbetet. Regeringen avser därmed att ta ställning till nivån på anslaget i samband med budgetpropositionen för .
frs · GN12793 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:793 om genomförandet av lokala utvecklingsavtal i vissa kommuner har med anledning av massmedieuppgifter om besparingar i den kommunala verksamheten i bl.a. kommun frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att den ansvarsfördelning som överenskommits i de lokala utvecklingsavtalen ska kunna hållas. De lokala utvecklingsavtal som tecknas med sju storstadskommuner innehåller bl.a. uppgifter om statens och kommunernas ekonomiska åtaganden och kommunernas åtgärdsplaner för de bostadsområden som avtalen avser. Jag utgår naturligtvis ifrån att kommunerna uppfyller vad de åtar sig i avtalen i form av ekonomiska satsningar och verksamheter. Om någon kommun trots allt inte skulle uppfylla sina förpliktelser enligt avtalet kommer detta snabbt att framgå. Dels betalas det statliga bidraget ut i delsummor och vid rekvisition av beloppen ska framgå hur tidigare medel använts. Dels ska minst en gång revidering av avtalet ske, och i samband härmed kommer också att framgå hur avtalsvillkoren efterlevts. Vad gäller de åberopade förhållandena i kommun, har jag informerats av företrädare för kommunen om att nedläggningen av en förskola i hänger samman med att antalet barn i kommundelen minskar. Den lokal som därmed blir ledig uppges i stället komma att användas för det resurscenter för barnfamiljer som ingår i den avtalade åtgärdsplanen för Västra .
frs · GN12794 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:794 om lokal nedsättning av arbetsgivaravgiften har frågat mig på vilket sätt jag avser driva kravet att nedsättning av vissa företags socialavgifter i delar av det regionalpolitiska stödområdet också ska gälla varuproducerande företag. Jag har i tidigare frågesvar och interpellationer redogjort för bakgrunden till det stopp som gäller för stödformen nedsättning av socialavgifter. Processen för att få stödformen godkänd av pågår fortfarande. Kommissionen beslutade således den 1mars 2000 att inleda ett s.k. fördjupat granskningsförfarande. Detta innebär bl.a. att övriga medlemsstater m.fl. ges möjlighet att lämna sin syn på stödformen. Hela beslutsprocessen bedöms pågå och kommissionens slutgiltiga beslut avseende stödformen kan tidigast väntas . Regeringen har mottagit kommissionens formella beslut att inleda förfarandet. Innan innehållet i detta beslut har analyserats noggrant, vill jag inte spekulera kring möjliga utfall av processen med kommissionen. Avslutningsvis vill jag dock understryka att regeringens tidigare bedömningar avseende stödet kvarstår. Det innebär att om kommissionen skulle godkänna stödformen nedsatta socialavgifter, i enlighet med vad regeringen länge drivit, kommer den självklart att tillämpas.
frs · GN12795 · 2000-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:795 om har frågat mig vilka ytterligare planer regeringen har för att påverka de amerikanska myndigheterna så att kan överföras till fängelse i . Vi är många som berörts av tragiska levnadsöde. Det svenska generalkonsulatet i och den svenska håller kontinuerlig kontakt med . Ett mycket omfattande arbete har lagts ned på att få hem till . Både justitieminister och andra ministrar har skriftligen vädjat till de ansvariga myndigheterna i att låta få avtjäna sitt straff i . Vi har från svensk sida haft många kontakter både i och i med politiker och beslutsfattare på olika nivåer. Ansvariga UD-tjänstemän hade så sent som möten och samtal med berörda tjänstemän och politiker i . Till grund för de svenska framställningarna ligger en konvention, överförandekonvention, som utarbetats inom ram med deltagande även av experter från , och som även bl.a. tillträtt. Denna konvention är inte tvingande, men skapar en möjlighet för stater att komma överens om att flytta över verkställigheten av straffet. Som också betonar är avsikten med en överförandeframställning att ska ges möjlighet att avtjäna sitt straff i . Den kommer fortsatt aktivt verka för att skapa förutsättningar för att så ska kunna ske. Vi har upprättat ett mycket gott samarbete med advokat. och kommer gemensamt och i samråd med advokaten att under innevarande år fördjupa ansträngningarna att öka förståelsen också i för ett överförande av till . har även inom EU tagit upp frågan om överförande av staffverkställighet från . På svenskt initiativ genomfördes i en gemensam EU-uppvaktning i det amerikanska . Vi avser att följa upp detta initiativ genom att i samarbete med de federala myndigheterna inbjuda också företrädare för de delstatliga myndigheterna till för att diskutera vad som kan göras för att få samarbetet rörande överförande av straffverkställighet att fungera bättre i praktiken.
frs · GN12797 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:797 om dödshjälp till barn i Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att verka för regler inom EU mot dödshjälp till barn. Jag vill inledningsvis slå fast att enligt svensk lag är dödshjälp (eutanasi) förbjudet. Den som berövar en annan människa livet gör sig skyldig till mord eller dråp, även om det sker på den dödes begäran. Läkarens uppgift är att värna liv. Om dödshjälp skulle legaliseras i skulle det kunna leda till att människors tillit till hälso- och sjukvården och dess personal hotades. Många skulle kunna känna oro för att dödshjälp tillgrips på ett otillbörligt sätt. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringen uttryckligen slagit fast i direktiven till den parlamentariska kommittén om vård i livets slutskede att frågan om dödshjälp inte ska behandlas av kommittén (dir. 1997:147). När det gäller frågor av den här karaktären så är de nationella angelägenheter och avgörs således inte på EU-nivå.
frs · GN12799 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:799 om minskning av bostadsbidragen har frågat mig om jag avser att åstadkomma regelförändringar i bostadsbidragen, så att syftet med desamma uppfylls helst . Syftet med bostadsbidragen är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att efterfråga bostäder av god kvalitet. Bidragen är en del av det familjepolitiska stödet. När det gäller bostadspolitiken är statens viktigaste generella insats att bidra till en låg och stabil räntenivå. Detta är av avgörande betydelse för hushållens boendekostnader. Socialdemokratisk familjepolitik handlar om att utjämna skillnader mellan familjer med barn och familjer utan barn, det handlar också om att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. Allt talar för att utgifterna för bostadsbidrag sjunker som en följd av minskad arbetslöshet och ökade löner för bidragstagarna. Kombinationen av behovsprövade bidrag, inkomstrelaterade dagisavgifter och stigande skatteskalor skapar dock ofrånkomligen marginaleffekter som gör det svårt eller rent av omöjligt att öka sin inkomst genom förvärvsarbete. Regeringens avsikt är att bedriva ett långsiktigt arbete för att ta bort fattigdomsfällor och minska marginaleffekter. Arbete och utbildning ska löna sig bättre. Införandet av maxtaxa inom barnomsorgen är en viktig del i denna politik. Regeringen har även tillsatt en särskild utredningsman med uppgift att se över ekonomiska familjestöd. I det sammanhanget kommer bostadsbidragens framtida roll och utformning att analyseras. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag senast .
frs · GN12800 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:800 om ägarlägenheter har frågat statsrådet om när och hur regeringen kommer att efterfölja tillkännagivande om att regeringen bör utarbeta ett lagförslag om ägarlägenheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag kan meddela att regeringen den 6april 2000 har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppdraget att utreda frågan om ägarlägenheter. Enligt direktiven (se dir. 2000:27) ska utredaren titta på vilka fördelar och nackdelar som ett införande av boendeformen kan få. Utredaren ska också ta fram en civilrättslig lagreglering om hur man bildar och nyttjar ägarlägenheter. Utredaren ska redovisa uppdraget senast den 1juni 2001.
frs · GN12802 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:802 om adoptioner har frågat mig om jag avser att förbättra adoptionsstödet så att fler barnlösa kan adoptera . Enligt min mening är det angeläget att adoptionsbidraget har en sådan nivå att det är möjligt även för människor med begränsade ekonomiska möjligheter att adoptera. Frågan om adoptionsbidragets storlek för kommer att behandlas i budgetpropositionen som lämnas .
frs · GN12803 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:803 om nätbolag med bristande rapportering har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att det, i enlighet med Svenska kraftnäts förslag, ska införas någon form av sanktion för de nätbolag som inte uppfyller sina rapporteringsskyldigheter. Jag vill påpeka att de förändringar som skedde på elmarknaden den 1november 1999 genomfördes på . Förändringarna innebar att de flesta elkunder nu kan byta leverantör utan krav på timvis mätning. För elkunderna innebar förändringarna en förenkling, men för nätföretagen tillkom flera nya arbetsuppgifter och behov att ändra deras rutiner. Nätföretagen var t.ex. tvungna att ta fram nya metoder för att hantera rapportering och avräkning av kundernas elanvändning. Dessa nya metoder innebar att nätföretagen måste installera nya programvaror i sina IT-system. De huvudsakliga bristerna i nätföretagens nuvarande rapportering beror på att de nya programvaror som behövs ännu inte har kommit på plats. Detta beror i sin tur främst på den korta tid som programleverantörer och företag haft att anpassa sig till de nya regler som gäller sedan den 1november 1999. Regeringen var väl medveten om riskerna med det snabba genomförandet och informerade näringsutskottet om dessa inför beslut om genomförandetidpunkten. Branschorganisationerna, Elleverantörer och har tillsammans med på eget initiativ upprättat ett sekretariat som ska verka för en god utveckling på elmarknaden och vars huvuduppgift ska vara att stötta företagen i deras arbete att anpassa sig till de nya förhållandena. Aktörerna på elmarknaden arbetar alltså aktivt för att rätta till nuvarande brister och förbättra förhållandena på marknaden. redovisar i sin rapport daterad den 3mars behov av förändringar i ellagen. Regeringen kommer att remittera och utifrån remissinstansernas synpunkter ta ett samlat grepp om de frågor som lyfts fram i rapporten, inklusive frågan om behovet av sanktioner. Jag vill slutligen bara påpeka att aktörerna på marknaden haft liten möjlighet att påverka tidsplanen för genomförandet av schablonberäkningsreformen. Innan något beslut fattas om behovet av att införa sanktioner, måste vi vara säkra på att företagen har fått en rimlig tid på sig för att anpassa sina system till de nya förutsättningarna. Regeringen vill därför skynda långsamt i denna fråga, så att vi inte skapar nya problem.
frs · GN12804 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:804 om nätfiske efter lax har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att ändra bestämmelser för nätfiske efter lax i bl.a. . Frågan är ställd med anledning av ändrade föreskrifter vad gäller fisket i med angränsande sötvattenområden som trädde i kraft den 1april 2000. Fiske efter lax och öring med drivnät, drivlinor, förankrade linor och förankrade flytgarn är förbjudet inom det aktuella området. Inom bl.a. fredningsområde är fiske med fast redskap som i någon del är högre än samt fiske med nät efter lax och öring förbjudet fr.o.m. den 1maj t.o.m. den 18juni samt fr.o.m. den 1september t.o.m. den 31december. Det riktade nätfisket efter lax och öring sker med flytnät. Dessa är totalförbjudna i området och detta gäller även yrkesfisket. Fiske kommer således att ske med bottennät. Enligt statistiken är bifångsterna av lax på bottennät emellertid försumbara eftersom laxen går högre upp i vattnet. Då nätfisket blir tillåtet den 19juni har en stor del av vildlaxen redan stigit upp i älven. Jag vill vidare framhålla att fiske efter lax kan bedrivas endast med stöd av enskild fiskerätt, dvs. på enskilt eller arrenderat vatten. Det är alltså inte tillåtet för vem som helst att fiska efter lax, annat än med handredskap. För att ytterligare skydda laxbeståndet i området har arrenderat två större fiskevatten runt öar i Kalixälvens mynningsområde. Där är allt fiske förbjudet. Dessa områden är strategiskt belägna med hänsyn till laxens vandring upp i älven. Enligt min mening innebär föreskrifter att de insatser som görs för bevarande av vildlaxen inte äventyras.
frs · GN12805 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:805 om EU:s kosmetikadirektiv har frågat handelsministern om hur han avser att agera inom EU och WTO för att möjliggöra försäljningsförbud av djurtestad kosmetika. Arbetet inom regeringen är så organiserat att det är jag som ansvarar för frågor rörande kosmetikalagstiftning. Europeiska kommissionen har för avsikt att lägga fram ett förslag till direktiv om ändring av rådets direktiv /768/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter. Det tidigare förbudet mot att saluföra produkter innehållande beståndsdelar som har testats på djur efter den 1juli 2000 ska enligt kommissionens förslag ändras till ett totalförbud mot djurförsök i EU. Detta förbud syftar dels till att anpassa till dem som gäller inom WTO, dels att på ett effektivare sätt slå vakt om djurens välbefinnande. Kosmetikadirektivet innebär i sin nuvarande lydelse att kosmetiska produkter som innehåller beståndsdelar som testats på djur inte får släppas ut på marknaden i EU efter den 1juli 2000. Därmed påverkas även tredje land, vilket skulle kunna ge upphov till problem i förhållande till WTO. För att undvika att EG:s lagstiftning på detta område ifrågasätts av våra handelspartners, föreslår kommissionen att det nuvarande förbudet ändras så att det överensstämmer med , och så att det blir rättsligt och praktiskt möjligt att verkställa det. har erhållit förslaget till direktiv från kommissionen. Det kommer att beredas inom och diskuteras med kommissionen .
frs · GN12806 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:806 om snabba insatser mot svälten på och 834 om hjälpinsats till har frågat vad utrikesministern avser att göra för att förhindra en ny svältkatastrof på . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har fokuserat på situationen i och frågat mig om vilket handlingsprogram regeringen har för att snabbt få ned hjälp till de behövande. Enligt FN:s beräkningar är sammanlagt 16 miljoner människor på i behov av livsmedelshjälp på grund av den svåra torkan. Nederbörden i området har varit mycket begränsad . har drabbats svårast där ungefär 8 miljoner människor är i behov av mathjälp. FN presenterade en appell för humanitära insatser i med anledning av torkan, konflikten och flyktingsituationen. Appellen har mötts av ett förhållandevis starkt gensvar från givarsamfundet. Vid EU@Afrika-mötet i den 3@4 april 2000 meddelade EU att man avser att bidra med livsmedel till de drabbade länderna på . Av detta planeras drygt att distribueras till april 2000@mars 2001. Utfästelser har även gjorts av flera andra länder och organisationer. Nuvarande livsmedelsbehov bedöms i stort sett vara täckt genom det stöd som utlovats av det internationella samfundet. Det är emellertid viktigt att hjälpen snabbt når fram till de behövande, särskilt till de sydöstra delarna av där situationen är svårast. Tidsfaktorn är helt avgörande för att en svältkatastrof ska kunna undvikas. Det finns dock logistiska problem som gör att det kortsiktigt kan finnas ett försörjningsproblem innan den nu utlovade maten når fram. De särskilda åtgärder som nu vidtar för att öka hamnkapaciteten i och för att säkerställa en tillräcklig transportkapacitet i är därför av stor betydelse. Konflikten mellan och är ännu olöst. Den fortsatta militära upptrappningen och vapenförsäljningen till regionen inger oro, särskilt mot bakgrund av den allvarliga humanitära situationen. Den pågående konflikten försvårar ett effektivt bemötande från det internationella samfundets sida för att lindra nöden i det torkdrabbade . Konflikten har i sig orsakat ökade humanitära behov. I det uppkomna läget är det särskilt angeläget att både och visar flexibilitet och kompromissvilja för att snabbt genomföra den fredsplan som OAU presenterat. Såsom en följd av den allvarliga humanitära situationen på har vidtagit flera åtgärder genom stöd till FN:s appeller, särskilda insatser och omallokering av bistånd. Av dessa vill jag särskilt nämna de följande: Ett bidrag på har lämnats till FN:s appell för humanitära insatser i med anledning av torkan, konflikten och flyktingsituationen. Ett stöd för humanitära insatser i på bereds . Stödet avses finansieras via landramen och gå till lokala uppköp av mat. Ett stöd på ca för humanitära insatser i har undertecknats. Bidraget finansieras över landramen och kanaliseras via Norwegian Church Aid. Ett bidrag till ICRC på till internflyktingarna i både och bereds . har vidare bidragit med sammanlagt till FN:s appeller för humanitära insatser i både och .