ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12452 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:452 om plötslig spädbarnsdöd har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att möjliggöra ett ökat stöd till stöd för de drabbade, förebyggande verksamhet och forskning kring spädbarnsdöd. Att förlora ett barn är nog något av det värsta som kan hända en människa. Det arbete som plötslig spädbarnsdöd gör utgör därför en mycket värdefull insats för de drabbade föräldrarna. Det sker glädjande nog en positiv utveckling eftersom vi kan konstatera att antalet fall av plötslig spädbarnsdöd har minskat dramatiskt . Det innebär dock att varje enskilt fall är en tragedi i sig. refererar i sin fråga till att gett föreningen ekonomiskt stöd. har av statsfinansiella skäl fått minskade anslag vilket i sin tur lett till att organisationsstöden generellt sett har skurits ned. Detta har drabbat samtliga organisationer. Staten har genom Allmänna arvsfonden gett föreningen ekonomiskt stöd. erhöll föreningen ekonomiskt stöd genom samarbetsorganisationen , där föreningen ingår, för ett informations- och utvecklingsprojekt. Allmänna arvsfonden kan ge projektstöd men den kan däremot inte ge löpande verksamhetsstöd. Vid en internationell jämförelse har bland de lägsta värdena när det gäller spädbarnsdödlighet, mycket tack vare den välfungerande mödra- och barnhälsovård vi har i landet. Vi har satsat på förebyggande insatser i syfte att främja små barns hälsa och utveckling. Mödra- och barnhälsovården har en unik ställning genom att den når så gott som samtliga föräldrar och barn under de första viktiga åren. Staten ger bl.a. genom medel till forskning inom området, vilket naturligtvis bidrar till att minska spädbarnsdödligheten. Förebyggande insatser genom bl.a. mödra- och barnhälsovården samt ökad kunskap och forskning om spädbarnsdöd är frågor som prioriteras högt inom regeringen. Min förhoppning är att plötslig spädbarnsdöd kommer att finna en lösning på sin ekonomiska situation bl.a. genom stöd från kommuner och landsting.
frs · GN12453 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:453 om överlåtelse av bandvagnar har frågat mig om Försvarsmakten kan överlåta bandvagnar till deltidsbrandkårer och kommunala räddningstjänster som inte själva disponerar över några bandvagnar . Regeringen har den 22december 1999 gett Försvarsmakten ett tidsbegränsat bemyndigande att överlåta vissa överskottsförnödenheter till frivilliga försvarsorganisationer, som stöd till och internationella hjälpinsatser samt att överföra vissa förnödenheter till svenska myndigheter. Bemyndigandet som löper ut den 1juli 2000 omfattar inte överföringar till kommuner. Skälet till detta är bl.a. att möjliggöra en grundlig översyn av behoven ute i våra kommuner innan Försvarsmakten ges ett bemyndigande att överlåta exempelvis stora mängder bandvagnar till den kommunala räddningstjänsten. Med tanke på den angelägna frågan är det glädjande för mig att kunna informera om att inventerat behovet av bandvagnar inom den kommunala räddningstjänsten, flygräddningen och olika verksamheter. Inventeringen utgör ett första underlag för ett fortsatt arbete av mer övergripande karaktär inom området. Min och regeringens vilja är att Försvarsmaktens överskottsförnödenheter ska kunna användas för att stärka det civila samhället vid svåra påfrestningar i fred vilket framgår av propositionen 1999/2000:30. Mot bakgrund av detta pågår det ett arbete på Försvarsdepartementet med en förordning om överlåtelse och överföring av överskottsförnödenheter. Min målsättning är att förordningen ska kunna träda i kraft den 1juli och att en så bred krets som möjligt av lämpliga mottagare identifieras för att överskottsförnödenheter ska kunna utnyttjas på ett bra sätt inom det civila samhället.
frs · GN12454 · 2000-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:454 om och folkmordet på armenier har frågat vad jag avser göra för att frågan om folkmordet på armenierna i tas upp på konferensen om Holocaust den 24@28 januari. om Förintelsen är som bekant ett svenskt initiativ inom ramen för ett internationellt samarbete kring i första hand utbildning om Förintelsen. Den länderkrets som inbjudits sända delegationer till är således de länder som deltog i konferenserna i och om tillgångar från Förintelsens tid. Mot den bakgrunden har det inte varit aktuellt att ändra deltagarkretsen. I programmet för konferensen finns beröringspunkter med andra folkmord och det är regeringens förhoppning att minnet av Förintelsen också kan bidra till uppmärksamhet kring andra folkmord och vikten av att på alla sätt hindra att historien upprepar sig. har deltagit i de tidigare konferenserna bl.a. på grund av sin roll som generös mottagare av många judar under . Vad gäller de massakrer och fördrivningar av armenier och andra grupper som ägde rum i slutfasen av det har den turkiska regeringen hänvisat till pågående forskning. Ju större öppenhet visar beträffande sitt förflutna, desto mer bidrar det till att stärka demokratiska identitet. Detta är viktigt även ur ett aktuellt politiskt perspektiv eftersom relationerna mellan och är av central betydelse för stabilitet och utveckling i .
frs · GN12456 · 2000-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:456 om ökad konkurrens har frågat mig vilka förändringar regeringen kommer att föreslå för att underlätta konkurrens inom och alternativ till, de offentliga monopolen inom skola, vård och omsorg. hänvisar i sin fråga till min artikel på DN-debatt den 14januari där jag kommenterade en ny rapport från som visade att en lång rad varor och tjänster är orimligt dyra i . I min artikel berör jag ett antal områden där jag anser att konkurrensen inte är acceptabel. Min artikel behandlar inte specifikt de områden som berörs i frågan, nämligen alternativ till offentliga monopol inom skola, vård och omsorg. Vi ser nu en utveckling inom skola, vård och omsorg där alltfler alternativ håller på att växa fram. Dessa alternativ är sinsemellan mycket olika, från stora privata vårdföretag med verksamhet över hela landet till initiativ från anställda och brukare som vill förverkliga en idé och driva verksamheten tillsammans. Regeringen anser att utbildning, vård och omsorg även fortsättningsvis ska vara en rättighet för alla, och den måste också i fortsättningen finansieras gemensamt och solidariskt, dvs. Alternativ som kräver stora egna ekonomiska insatser av den enskilde för att få tillgång till dem kan inte accepteras. Inom ramen för den gemensamma finansieringen finns det emellertid goda skäl att öppna för olika driftsformer @ som det är självklart att det måste finnas regler, som garanterar att de skattepengar som går dit också leder till en bra verksamhet av hög kvalitet. Jag ser positivt på utvecklingen mot större mångfald inom vård, skola och omsorg. Regeringen har också vidtagit ett antal initiativ för att främja en utveckling där exempelvis anställda inom vården eller föräldrar till förskolebarn vill driva verksamheten gemensamt. Ett exempel på det är den pågående satsningen Starta eget tillsammans. Vidare utsätts många verksamheter i kommuner och landsting för konkurrens genom upphandling. Ett viktigt instrument är lagen om offentlig upphandling. En parlamentarisk kommitté arbetar med en översyn av upphandlingslagstiftningen. Ett delbetänkande remissbehandlas just . Ett intressant projekt är den s.k. Kalmarmodellen som innebär att anställda ges möjlighet att själva ta över olika typer av verksamhet både inom vård och andra områden. Det finns skäl att noga följa utvecklingen, både för att hitta de bästa metoderna att utveckla mångfald och alternativ och för att undvika problem som kan uppstå. Utgångspunkten för detta arbete måste självklart vara att hitta de bästa lösningarna för brukarna/skattebetalarna.
frs · GN12457 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:457 om AMS-medel 2001 har frågat vad jag avser att göra för att förhindra en neddragning av personalen inom AMS-verksamhet i , så att länets arbetsförmedlingar har resurser att utföra sina arbetsuppgifter och ge erforderlig service i alla länets kommuner. Frågan är ställd utifrån att regeringen har minskat medlen för tillfälliga personalförstärkningar under från till . har under fått använda medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder för tillfälliga personalförstärkningar utifrån den höga arbetslösheten. I takt med att arbetslösheten har minskat har regeringen minskat dessa medel för . AMS ansvarar för att fördela dessa medel till länsarbetsnämnderna. AMS ska i sin fördelning ta hänsyn till länens förutsättningar. Hur mycket av medlen för arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som får användas för tillfällig personal prövas och har därför beslutats för ett budgetår i taget. Regeringen har inte aviserat att dessa medel ska avvecklas helt under nästa budgetår. Regeringen kommer i vår att återkomma angående de tillfälliga personalförstärkningarna.
frs · GN12458 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:458 om avgift för TV-mottagare har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller den gammalmodiga TV-avgiften. fattade beslut om villkoren för radio och TV i allmänhetens tjänst för perioden 1997@2001. Principen är att verksamheten ska finansieras i huvudsak via TV-avgifter. Ett grundläggande villkor för att public service-uppdraget ska kunna utföras är att programföretagen kan upprätthålla en redaktionell självständighet och integritet i förhållandet till riksdag och regering, företag och ekonomiska intressen, de stora organisationerna och andra makthavare. Finansieringen genom TV-avgifter är en av de åtgärder som garanterar självständigheten och fungerar som en buffert mellan programföretagen och riksdag och regering. Ett alternativ med finansiering över statsbudgeten, som synes föredra, kan utgöra ett hot mot programföretagens integritet. Det finns sannolikt ett visst bortfall vad beträffar betalning av TV-avgiften och det är en av svagheterna i systemet. Radiotjänst i arbetar dock för att alla de som är skyldiga att betala TV-avgift också gör det. Vid en samlad bedömning framstår ändå systemet med TV-avgift som det mest effektiva och rättvisa sättet att finansiera en självständig och opartisk radio och TV i allmänhetens tjänst. Vilka villkor som ska gälla för public service-verksamheten utreds . Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att lägga fram ett brett underlag inför beredningen av de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod (dir. 1999:74). Jag är inte beredd att uttala mig om den exakta framtida konstruktionen av TV-avgiftssystemet innan utredningen lagt fram sitt förslag.
frs · GN12459 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:459 om Mot bakgrund av krisen i har frågat mig om initiativ tagits för att kunna bidra till en positiv utveckling mot fred och demokrati i . Konflikten i , ett av världens fattigaste länder, presenteras ofta med etniska förtecken men bottnar främst i den ojämlika fördelningen av makt och resurser. Ett försök till demokratisering fick ett slut i och med militärkuppen . pågår en väpnad konflikt som präglats av ökande våld med återkommande inslag av grova övergrepp på civila. Detta innebär i förening med en sönderfallande ekonomi, tvångsförflyttningar av stora delar av befolkningen samt den aktuella torkan @ följd av livsmedelsbrist @ ett mycket stort humanitärt lidande för befolkningen. Omvärlden har därför all anledning att pröva om den verkligen uttömt alla möjligheter att bidra till en fredlig utveckling. Fredsförhandlingar pågår, dels internt mellan regeringen och de politiska krafter som finns i landet, dels externt i den s.k. Arushaprocessen där även exilorganisationer ingår. I denna ingår dock inte de väpnade grupperna. Förhoppningarna om att nå ett fredsavtal har ökat i och med att inlett sitt uppdrag som ny medlare i Arushaprocessen. följer noggrant utvecklingen i . Sida är representerat i . Den burundiska regeringen har sitt ursprung i en militärkupp och något traditionellt bilateralt utvecklingssamarbete förekommer därför inte. har dock varit och fortsätter även att vara en stor givare av humanitärt bistånd som, inte minst, syftar till att underlätta för flyktingar att återvända och till att stärka det civila samhället. Bidrag har utgått, bl.a. via FN, för stöd till mänskliga rättigheter och den interna fredsprocessen. Ett flertal internationella enskilda organisationer arbetar med genomförandet av det svenska biståndet, alltifrån att skynda på åtalsprocesser till att främja sanitet och hälsa i fängelser. Alert stöder bl.a. lokala kvinnoorganisationers fredsfrämjande åtgärder på gräsrotsnivå. är en stor bidragsgivare till förhandlingarna i Arusha och har stött processen med , och ytterligare stöd bereds. är pådrivande i EU:s politik gentemot . EU har uttalat sin oro för utvecklingen, senast med anledning av de omfattande tvångsförflyttningarna av civila till läger, framför allt på landsbygden kring . En beslutsam internationell opinion verkar nu förmå att ändra sin politik i denna fråga. När ett fredsavtal sluts, kommer att vara i stort behov av fortsatt internationellt stöd. Regeringen har av Sida begärt ett förslag till strategi för . Den ska bl.a. syfta till att ge hög handlingsberedskap att aktivt bidra till konsolideringen av ett burundiskt fredsavtal.
frs · GN12460 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:460 om burmesiska flyktingar har frågat om regeringen har tagit något initiativ till gagn för de burmesiska flyktingarna i . På grund av den svåra politiska, och ekonomiska, situationen i finns det cirka en miljon burmeser i . Förenklat kan de delas in i kategorierna flyktingar, illegala immigranter och immigranter med tidsbegränsade thailändska arbetstillstånd. Efter ockupationen av i började verkställa utvisningen av de burmeser som befann sig illegalt i landet. Efterhand har dock förbindelserna normaliserats och enligt de uppgifter jag har fått från har utvisningarna stoppats. Det drama som utspelat sig, där en utbrytargrupp ur den burmesiska Karengerillan tog ett stort antal människor på ett sjukhus som gisslan, riskerar dock att utsätta relationerna mellan och för nya påfrestningar. Situationen för flyktingarna är fortsatt besvärlig. får bära en tung börda som det internationella samfundet försöker lätta genom biståndsinsatser. har lämnat humanitärt stöd till flyktingarna. Vårt stöd kanaliseras främst genom som via () förser flyktingarna med bostäder och förnödenheter. är en av de största givarna till BBC. beviljade Sida ett bidrag till på . bidrar även indirekt genom det humanitära bistånd som förmedlas genom bl.a. EU och UNHCR. Vi är beredda att även försöka hitta andra vägar att stödja de burmesiska flyktingarna i .
frs · GN12461 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:461 om polisresurser i gles- och landsbygden har frågat vad jag avser att göra för att även gles- och landsbygden ska ha nära tillgång till polisresurser. Bakgrunden till frågan är enligt uppgifterna att den grövre brottsligheten, framför allt bank- och butiksrån, ökar i gles- och landsbygden. anser att det kan bero på att avsaknaden av dygnet-runt-närhet till polisen försämrar möjligheten till snabba polisinsatser. När det gäller bank- och postrån har dessa minskat kraftigt . Enligt BRÅ:s statistik begicks 340 bank- och postrån jämfört med 1998. Antalet anmälda butiksrån har i stort sett varit . Statistiken tyder också på att storstadslänens andelar av dessa brott har minskat. Enligt BRÅ kan det bero på att i storstadsregionerna blivit bättre skyddade mot rån. Antalet bank- och postrån har dock minskat även utanför storstadsregionerna. Bankrånet i Kisa är ett exempel på angrepp mot banker i mindre orter och visar hur stora resurser som krävs för att gripa tungt beväpnade bankrånare och hur utomordentligt farligt det kan vara för de poliser som är inblandade i jakten. Att alltid ha så stora polisresurser i tjänst i varje del av landet att bankrån helt kan förhindras låter sig knappast göra. För att minska antalet rån mot banker och postkontor handlar det inte heller bara om fler poliser. Det brottsförebyggande arbetet är av avgörande betydelse för att försvåra rån. Här kan nämnas t.ex. bättre övervakningskameror, tidlås på bankvalv och slussar in till kontoren. Men det behövs också fler poliser. Situationen i många glesbygdsområden är särskilt problematisk, eftersom det är svårt att rekrytera poliser till dessa områden. För att underlätta rekryteringen av poliser till bl.a. inrättas nu i en ytterligare polisutbildning. kan det vara önskvärt att förlägga polisutbildning till ytterligare en eller ett par platser i landet. Stora delar av vårt land är så glest befolkade att det i realiteten saknas förutsättningar för att upprätthålla en polisiär närvaro på samma nivå som i tätorterna. När det gäller sådana områden måste vi tänka i nya banor. Förhållanden med långa avstånd och liten, kanske t.o.m. minskande, befolkning, ställer krav på nya lösningar. Inom övervägs därför olika möjligheter att komplettera polisens insatser i glest befolkade områden. En renodling av polisarbetet till i huvudsak polisiära uppgifter är av stor betydelse för att tillvarata polisens resurser på bästa sätt. I den s.k. har i gjort en översyn av uppgifter som polisen sköter men som egentligen andra myndigheter eller kommunerna bör ha ansvaret för. slutsatser bereds inom , som avser att komma in till regeringen med förslag till författningsändringar för att renodla polisarbetet.
frs · GN12462 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:462 om vägar har frågat mig om vad jag avser göra för att ska få ett trafiksäkrare vägnät? Bakgrunden är inslag i massmedier om dålig vägstandard som leder till person- och fordonsskador eller dödsolyckor. framhåller särskilt behoven i inland. Regeringen har prioriterat trafiksäkerhetsmålet genom att exempelvis styra över investeringsmedel inom anslag till de åtgärder som är mest effektiva ur trafiksäkerhetssynpunkt. Även anslaget till drift och underhåll har legat på en nivå som i stort överensstämmer med redovisade behov. uppfylldes målet att upprätthålla nuvarande standard men insatser har också gjorts för att återta av det eftersläpande underhållet. är också ansvarigt för att avgöra var i landet insatsbehoven för både trafiksäkerhet samt drift och underhåll är störst. Sammantaget ligger vi på en hög nivå när det gäller drift och underhållsinsatser men också när det gäller insatser för ökad trafiksäkerhet. Däremot har vi en eftersläpning i förhållande till de fastställda långtidsplanerna när det gäller nyinvesteringar, rekonstruktion, tjälsäkring m.m. Gällande infrastrukturplaner avser perioden 1998@2007. Regeringen kommer i vår att lämna en proposition till om inriktningen av insatser i trafikens infrastruktur 2002@2011. Ett av underlagen för regeringens proposition är en strategisk analys som tagits fram av och samtliga trafikverk. I den visas bl.a. olika medelsnivåer för såväl trafiksäkerhet som drift och underhåll samt vilka effekter som kan väntas. Val av nivå för trafiksäkerhetsinsatser kommer i det fortsatta arbetet att vägas mot andra transportpolitiska delmål såsom miljö, tillgänglighet, hög transportkvalitet och regional utveckling.
frs · GN12463 · 2000-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:463 om kulturmord i Big Mountain Per har frågat mig vad jag avser göra för att försöka bidra till att dinehindianernas mänskliga rättigheter respekteras. Frågan har ställts mot bakgrund av situationen i ett område i den amerikanska delstaten , som varit föremål för konflikter såväl mellan som inom två indianstammar @ hopi och dineh. Frågan handlar om rätten till fri religionsutövning, om rivalitet mellan två indianstammar, om spänningar inom urbefolkning om minoriteters rättigheter gentemot övergripande samhällsintressen och om respekt för lagar och domar. beslöt att lösa konflikten mellan de två folken genom att anta en lag som gav hopifolket rätten till den omtvistade marken som dinehfolket fick på sig att flytta, dvs. före den 1februari 2000. har 13000 medlemmar av dinehstammen flyttats till andra områden. Emellertid har omkring 3000 dinehindianer motsatt sig omflyttning. Deras krav att få bo kvar har prövats vid upprepade tillfällen i domstol och av den federala kongressen, som antog ännu en lag som ålade dinehfolket att antingen arrendera ut sin mark till hopifolket eller att flytta därifrån senast den 1februari . Den verkar för att personer som tillhör urbefolkningar och nationella eller etniska, språkliga och religiösa minoriteter i alla länder ges möjlighet att på lika villkor med majoritetsbefolkningen för allas åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Grupper som strävar efter att behålla sin särart bör få möjlighet till det. En rad internationella instrument behandlar denna fråga, bl.a. konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna, som har anslutit sig till. stöder initiativet att inom FN:s ram etablera ett permanent forum för urbefolkningsfrågor. Vi anser att en etablering av ett dylikt forum utgör ett viktigt redskap i dialogen mellan urbefolkningsgrupper och stater. Regeringen följer indianernas situation i . Vi noterar att frågan om dinehindianernas situation har kommit upp i FN:s arbete för de mänskliga rättigheterna.
fr · GN11488 · 2000-02-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:488 av () till näringsminister om tillväxtavtalen i "De tar pengar för oss". Rubriken finns i en dalatidning . Det är ett socialdemokratiskt kommunalråd och tillika ledamot av styrelse som påstår att bl.a. försvarsbeslutet inte är finansierat och att detta nu går ut över tillväxtavtalen i länen. "Regeringen tar pengar från oss. Jag fördömer detta på det kraftigaste liksom regeringens helhetssyn på ", säger det socialdemokratiska kommunalrådet med tydlig adress till näringsministern. I kritiken påpekas att näringsministern vid besök i kallat folket där för "gnällspikar" och att det var bättre att jobba för tillväxt. säger samme kommunalråd att "då vi nu gjort något verkligt bra punkterar han (regeringen) denna ballong av förväntan. Kvar blir bara en tummetott". Det sägs i samma beska kritik att regeringen har flera projekt som inte är finansierade, ett är försvarsbeslutet. För att få pengar tar man från anslaget till regionerna och då drabbas bl.a. . På så vis får betala dubbelt för att Dalregementet läggs ned. Så lyder kritiken från socialdemokratiskt håll. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att rätta till det som skett i ?
fr · GN11489 · 2000-02-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:489 av () till utbildningsminister om förlängd tandhygienistutbildning Tandhygienisternas kompetensområde har utökats. Många barn har en god tandhälsa, vilket gör att de inte behöver reparativ vård, utan kan behandlas av tandhygienister. Invandringen och förskjutningen i befolkningsstrukturen mot alltfler äldre har också ökat efterfrågan på tandvårdande insatser. I utredning Tandhygienisternas framtida uppgifter och kompetens (1997) föreslås en utvidgning av hygienisternas kompetensområde till att i högre grad omfatta folkhälsoarbete, omvårdnad, uppföljning och utvärdering av tandvårdsverksamhet, något som skulle medföra minskade kostnader för samhället. För att klara de nya arbetsuppgifterna behöver studerande på tandhygienistutbildningen mer tid för att utveckla både de teoretiska och praktiska kunskaperna. I utredningen sägs också klart att utbildningen till tandhygienist bör förlängas från två till . Enligt den bedömning som gjorde motsvarade den nuvarande utbildningen om 80 poäng inte kraven på högskolemässighet. För studenterna är det viktigt att utbildningen ger behörighet till vidare studier inom huvudämnet oral hälsa och därmed möjlighet till forskarutbildning. Inom den nuvarande tvååriga utbildningen ges inte heller utrymme för att bedriva studier utomlands. Det är också värt att notera att utbildningen av tandhygienister redan är treårig i de flesta europeiska länder. Ämnar utbildningsministern vidta åtgärder för att permanenta den pågående treåriga försöksutbildningen vid vid , samt utöka grundutbildningen för tandhygienister till 120 poäng vid övriga högskolor som bedriver utbildningen?