ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12207 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:207 om UMTS-utrymme har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att UMTS-operatörerna (UMTS @ ) ska kunna börja använda det som då byggts ut av nätet. uppger att ett mycket påtagligt problem är att () inte kunnat förutse hur snabbt operatörerna vill få tillgång till UMTS-utrymme. Något avtal har därmed inte säkrats med Försvarsmakten om att kunna nyttja UMTS-frekvenserna. Detta anser är olyckligt. Det är riktigt att en av förutsättningarna för UMTS har varit att evakuera Försvarsmakten från vissa frekvensband som ska användas för UMTS. och rådet har beslutat om ett samordnat införande av UMTS inom gemenskapen (beslut nr 128/1999/EG av ). Enligt beslutet ska medlemsstaterna möjliggöra ett samordnat och gradvist införande av UMTS-tjänsterna på sitt område . Medlemsstaterna ska vidare se till att UMTS tillhandahålls i frekvensband som är harmoniserade av den europeiska post- och telesammanslutningen CEPT (European Conference of Postal and ) i enlighet med ett i beslutet angivet förfarande. För att efterleva ovan nämnda beslut har PTS fattat beslut om frekvenstilldelning avseende Försvarsmakten för frekvensbanden 1900@2025 och 2110@2200 MHz. Besluten innebär att Försvarsmakten ska evakuera vissa band till och vissa andra band till . Vissa av banden får Försvarsmakten använda under vissa särskilda förutsättningar. Som en följd av att PTS avser att koordinera frekvensanvändning med Försvarsmakten så kommer viss utbyggnad av UMTS enligt uppgift från PTS att kunna påbörjas . Testverksamhet pågår i vissa band och kommer också att kunna bedrivas . I sammanhanget bör också framhållas att det är nödvändigt att Försvarsmakten får rimlig tid att evakuera frekvensbanden. Genom dessa beslut regleras hur frekvensbehovet för UMTS ska tillgodoses. Jag kan därför inte se något behov av ytterligare åtgärder på detta område från min sida.
frs · GO12208 · 2000-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:208 om subventionering av kommersiella TV-kanaler har frågat om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att subventionerar kommersiella TV-kanaler. anför att Viasat, som ingår i Stenbeckssfären, har infört en avgift på för de tre TV-kanalerna , och i det digitala marknätet. Det som föranleder fråga är att , som ägs av och , erbjuder digital-TV-abonnemang med bl.a. de nämnda TV-kanalerna för ett rabatterat kampanjpris. Enligt vad jag erfarit rör det sig om ett tidsbegränsat erbjudande fram där kunderna kan teckna ett abonnemang till ett pris av . Boxer har även andra paketerbjudanden till rabatterat pris. Vad jag inhämtat ger mig inte anledning att överväga några åtgärder.
frs · GO12209 · 2000-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:209 om stiftelsen stadgar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att stiftelsen stadgar ska kunna komma att fastställas av regeringen. Stiftelselagen (1994:1220) trädde i kraft . Frågor som gäller ändring av ett stiftelseförordnande regleras i 6 kap. stiftelselagen. Enligt 1 § krävs det som huvudregel tillstånd för att göra ändringar. Ansökningar om tillstånd prövas av Kammarkollegiet. Av stiftelselagen och lagen (1994:1221) om införande av stiftelselagen följer att stadgar för en stiftelse är jämställda med föreskrifterna i ett stiftelseförordnande. Det är alltså Kammarkollegiet som beslutar om fastställande av stadgar för t.ex. stiftelserna , och . Eftersom detta således är en uppgift för regeringen avser jag inte att vidta några åtgärder för att regeringen ska fastställa stiftelsen stadgar.
frs · GO12210 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:210 om utbyggnaden av och 224 om genom har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att utbyggnaden av väg E 6 i norra ska bli klar i utlovad tid. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att inte miljö- och vägutredningar ska försena framtagandet av godkända arbetsplaner för återstående delsträckor. fråga har ställts till mig åtskilliga gånger och jag ska därför , som tidigare, bekräfta att ambitionen är att utbyggnaden av ska genomföras enligt gällande plan, dvs. enligt den nationella planen för vägtransportsystemet som regeringen fastställde . Planen omfattar en utbyggnad av återstående objekt på i norra före utgången av . En ny bro vid ingår ej i planen, men förbereds i särskild ordning tillsammans med den norska regeringen. Jag har tillsatt en arbetsgrupp som utreder förutsättningarna att utnyttja alternativ finansiering av infrastrukturen. Arbetsgruppens resultat kommer att redovisas . E 6 i är ett av de vägprojekt som skulle kunna finansieras med alternativ finansiering. Regeringen har även uppdragit åt att utreda förutsättningarna för en avgiftsfinansiering av en ny väg och bro vid . redovisning är remitterad till berörda myndigheter och organisationer. Beträffande fråga vill jag framhålla att det är uppgift att driva den fysiska planeringsprocessen, vilket innebär bl.a. att ta fram vägutredningar och arbetsplaner samt att fastställa arbetsplaner. Regeringens insats inskränker sig till tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. och till att pröva överklagade arbetsplaner. Planeringsprocessen kan tyckas vara tidskrävande. Det är emellertid av största vikt att alla dess skeden genomförs noggrant så att resultatet blir ett fullgott beslutsunderlag och slutligen en bra väg. Den planering och projektering som bedrivs för de återstående objekten på sker enligt ett tidsschema som gör det möjligt att vara klar med utbyggnaden till utgången av , om medel anvisas. Slutligen vill jag påminna om att standarden på har förbättrats avsevärt bara då två nya objekt har färdigställts och tagits i bruk. Det är dels den s.k. Sunningeleden, som med den nya högbron utanför förkortat körsträckan med närmare , dels delen Håby@Rabbalshede. Båda objekten bidrar till en påtagligt högre trafiksäkerhet och framkomlighet.
frs · GO12211 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:211 om lokalisering av Skånberg har frågat mig om jag är beredd att skyndsamt verka för att Lunds universitets historiska museum förs över till annan huvudman, som t.ex. är knuten till eller till regional länsmuseiorganisation. Jag har lämnat ett svar på en annan fråga från Skånberg om hur jag avser att säkerställa en fortsatt verksamhet vid Lunds universitets historiska museum. Jag framhöll då dels att genom att ta emot s.k. fyndfördelat arkeologiskt material enligt kulturminneslagen har ett ansvar för att vårda detta på ett tillfredsställande sätt, dels att det är som ansvarar för prioriteringar av verksamheten inom ramen för det decentraliserade system som gäller för anslagen till forskning och forskarutbildning. har som ett led i sitt interna budget- och planeringsarbete beslutat att utreda museifrågan inom . avser att tillsätta en utredning som i dialog med olika intressenter, bland dem , , och för (Kulturen), ska föreslå en långsiktig lösning för museer och samlingar. Ambitionen är att snabbt komma fram till en konstruktiv lösning. Något beslut om eller planer på nedläggning av museet eller flyttning till föreligger inte. Från regeringens sida finns det inte någon anledning att gå in och styra denna utredning eller att föregripa de förslag som kan bli ett resultat av den. Som jag framhöll i svaret på Skånbergs förra fråga i detta ämne föreslår regeringen kraftfulla åtgärder i årets forskningspolitiska proposition för att stärka forskning och forskarutbildning och särskilda satsningar görs inom ett antal prioriterade områden, däribland humaniora. innebär detta sammanlagt i höjda anslag för en forskarskola i historia samt en allmän förstärkning inom humaniora med sammanlagt .
frs · GO12213 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:213 om rester av bekämpningsmedel i dricksvatten har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta beträffande bentazon och andra bekämpningsmedel så att de inte sprids till dricksvatten. Förekomst av bekämpningsmedel i dricksvatten är ett problem som uppmärksammas alltmer. Trots att halterna i de flesta fall är mycket låga, och därmed inte utgör något hälsoproblem, är förekomsten inte acceptabel. Dricksvatten ska vara fritt från föroreningar. I betänkande Framtidens miljö @ allas vårt ansvar! (SOU 2000:52) behandlas föroreningar i dricksvatten, bl.a. bekämpningsmedelsrester. I etappmål 3 i kapitlet föreslår utredningen att grundvatten som utnyttjas för vattenförsörjning till mer än 50 personer eller distribuerar mer än ska uppfylla kraven i dricksvattenkungörelse. För att nå målet föreslås att skyddsområden upprättas. För enskilda vattentäkter föreslås att kommunerna gör en inventering och fastställer skyddsområden . förslag bör leda till att dricksvattenkvaliteten säkerställs. Utöver detta vill jag peka på det viktiga arbete som bedrivs i samarbete mellan miljömyndigheterna och landets bönder för att minska användningen av bekämpningsmedel och göra hanteringen säkrare. Som ett stöd för detta arbete har och Kemikalieinspektionen fått i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram för användning av bekämpningsmedel i jordbruks- och trädgårdsnäring. Det är angeläget att arbeta med mål, åtgärder och uppföljning där alla berörda aktörer bidrar med sin kunskap och sin erfarenhet.
frs · GO12214 · 2000-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:214 om EIB och miljön har frågat miljöminister om regeringen kommer att vidta några åtgärder för att Europeiska investeringsbanken (EIB) ska omfattas av den gemensamma EU-strategin inom klimatpolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. EIB verkar inom ramen för EU:s olika politikområden, däribland miljöpolitiken. Banken ska ses som ett instrument för EU i dess strävan att förverkliga uppställda mål. EU:s mål om utveckling, utjämning och en god miljö gäller också EIB. EIB:s investeringar inom infrastruktur är avsedda att främja dessa mål. Bankens medverkan i finansieringen av s.k. transeuropeiska nätverk har aktivt stötts av EU:s stats- och regeringschefer. En liknande förankring finns för bankens satsningar i Öst- och . EIB:s infrastruktursatsningar har här som mål att bidra till stabilitet och utveckling, samt till en bättre miljö. Det är förvisso sant att vissa satsningar på kommunikationer, såsom vägar och flygplatser, kan ge negativa effekter på miljön. Men här kan EU:s och därmed också EIB:s mål ses som en garanti för att största möjliga miljöhänsyn tas när dessa insatser utformas. EIB satsar på alla typer av infrastruktur: vägar, järnvägar, flygplatser, telekommunikationer m.m. För samtliga projekt görs en miljökonsekvensanalys. Den insats väljs som påverkar miljön minst i negativ riktning. Infrastruktursatsningar kan också direkt befrämja miljön, t.ex. om det är fråga om ringleder eller andra insatser som minskar köbildning eller avleder trafik från känsliga stadskärnor. När det gäller arbetet på den EU-strategi som hänvisar till pågår kontakter mellan kommissionen och EIB. Beroende på utfallet i klimatförhandlingarna om regler och procedurer för de s.k. projektbundna mekanismerna har EIB beredskap att agera.
frs · GO12215 · 2000-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:215 om ersättning för arbetsskador har frågat socialministern vilka åtgärder han avser att vidta för att tillse att kvinnor inte missgynnas vid arbetsskadegranskningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. pågår arbete med en översyn av arbetsskadeförsäkringen. Bland annat har regeringen givit i uppdrag att analysera hur arbetsskadeförsäkringen fungerar i förhållande till sitt syfte för individ och samhälle. Särskild vikt ska därvid läggas på försäkringens effekter för kvinnor. ska kartlägga de problem som finns i dagens lagstiftning och tillämpning. När det gäller snedfördelningar i antalet godkända arbetsskador som finns mellan olika kategorier av skador och mellan män och kvinnor måste vi ställa oss frågan hur mycket som beror på reglernas utformning respektive på tillämpningen av reglerna. Om en skev tillämpning av reglerna kan hänföras till organisatoriska faktorer är jag självfallet beredd att även se över dagens organisation.
frs · GO12216 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:216 om framtida underhåll av marinens fartyg har frågat mig vilken planeringsinriktning regeringen har när det gäller det framtida underhållet av marinens fartyg. Försvarsmakten har på regeringens uppdrag, i samverkan med , redovisat under vilka förutsättningar och till vilka kostnader civil varvsindustri kan svara för genomförandet av det fartygsunderhållet i anslutning till de föreslagna fartygsbaserna. Vidare ingick en redovisning av hur de övriga verksamheter som bedrivs inom och i anslutning till Musköanläggningen, t.ex. verkstads- och vapenfunktionerna samt reservdelsförråd och sjöbevakningscentral, påverkas om ansvaret för genomförandet av det fartygsunderhållet läggs på civil varvsindustri och om Ostkustens marinkommando läggs ned (dnr Fö2000/550/MIL). För att ytterligare belysa kopplingen mellan underhållsåtgärder och nyproduktion för har på regeringens uppdrag , i samråd med Försvarsmakten, redovisat en bedömning av i vilken omfattning Försvarsmaktens fartygsunderhåll inklusive halvtidsmodifieringar bör genomföras av för att väsentlig kompetens avseende nyproduktion av fartyg och särskilda teknikområden ska kunna behållas och vidareutvecklas vid företaget (dnr Fö2000/1598/MIL). Därutöver har , med beaktande av resultatet från redovisningen , redovisat ett förslag till ett affärsmässigt genomförande av Försvarsmaktens fartygsunderhåll (dnr Fö2000/1598/MIL). Det pågår ett beredningsarbete inom av ovan nämnda redovisningar. Regeringen kommer därefter att redovisa sina slutsatser för .
frs · GO12217 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:217 om säkerheten i svenska tunnlar har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra säkerheten i väg- och tågtunnlar. För att åstadkomma hög säkerhet i våra tunnlar måste man beakta att ett trafiksystem består av flera delar. Förutom själva tunneln ingår också banan eller vägen, fordonen och deras rörelser dvs. trafiken med sina kontroll- och styrsystem samt räddningstjänsten, dvs. möjligheterna att ingripa om något händer. Ett långsiktigt och effektivt säkerhetsarbete grundar sig på att förebygga olyckor. När det gäller tunnelutformning gör våra trafikverk ett mycket seriöst arbete. Man följer noga utvecklingen internationellt och tar till sig ny kunskap. I alla projekt där nya tunnlar ska byggas sker ingående samråd med och den lokala räddningstjänsten. För att bygga tunnlar krävs bygglov. Också allmänhetens synpunkter ska komma fram i den fysiska planeringen. När det gäller trafiken har man på järnvägsområdet mycket större möjligheter att styra och kontrollera, vad som transporteras och när, än vad man har på vägområdet. Det finns en ambition att styra över gods från väg till järnväg och att anvisa lämpliga färdvägar för farligt gods. Lokala trafikföreskrifter är ett sätt att styra trafiken, hastighetsbegränsningar ett annat. Den enskilda förarens beteende är däremot betydligt svårare att påverka. Riskanalys är den metod som används för att utifrån en helhetssyn på trafiksystemet analysera säkerheten i en viss tunnel. En analys är nödvändig för att sedan kunna vidta de rätta åtgärderna för just den tunneln. Det är därför viktigt att utveckla och systematisera riskanalysen som arbetsmetod. Jag vill mot den bakgrunden berätta att regeringen redan tidigare uppmärksammat säkerhetsfrågorna och därför gett i uppdrag att i samråd med , , och ta fram underlag inför regeringens övervägande att tillsätta en nationell expertgrupp för personsäkerhet i tunnlar. Redovisning av uppdraget ska ske och jag ser ingen anledning att föregripa den redovisningen.
frs · GO12218 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:218 om statsbidragssystemet har frågat mig om vilka förändringar jag avser göra i statsbidragssystemet för att kompensera kommuner med långvarig befolkningsökning för de kostnader detta medför. tillsatte regeringen en delegation (Fi 1999:11) med uppgift att göra en fortsatt uppföljning av utjämningssystemet och att kontinuerligt utvärdera de enskilda delarnas träffsäkerhet samt lämna förslag till förändringar av olika faktorer i kostnadsutjämningen. Delegationen ska också belysa hur befolkningsförändringarna påverkar behovet av och efterfrågan på verksamhet och hur möjligheterna till anpassning av verksamheten, och därmed kostnaderna, ser ut på kort respektive . ska delegationen till regeringen redovisa sina slutsatser. Jag avser inte att föregripa arbetet i delegationen. Ett ställningstagande från regeringens sida kommer att göras först när delegationen redovisat sina slutsatser och förslag och dessa beslutas på sedvanligt sätt.
frs · GO12219 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:219 om pälsfarmning har frågat mig när jag bedömer att det kan bli aktuellt att införa ett förbud mot pälsfarmning i , liknande det som ska införas i . besvarade jag en fråga från om förbud mot pälsfarmning. Jag angav i denna att eftersom det vid olika tillfällen ifrågasatts om hållandet av minkar motsvarar djurskyddslagens krav, hade jag för avsikt att ge ett uppdrag om hållande av mink för pälsproduktion. Regeringen fattade beslut om ett sådant uppdrag. Enligt beslutet ska utvärdera tillgängliga forskningsresultat beträffande minkar, se över befintligt regelverk och om möjligt föreslå förbättringar i minkhållningen. Chinchilla är ett djur som vid sidan av att vara sällskapsdjur även föds upp för produktion av päls. I syfte att säkerställa att hållandet av chinchilla sker i enlighet med djurskyddslagens krav har regeringen även gett i uppdrag att kartlägga förekomsten av chinchillafarmer och bedöma behovet av detaljföreskrifter på området. Uppdraget ska redovisas . Frågan om hållande av djur för pälsproduktion diskuterades på initiativ från vid jordbruksministerrådet den 17@18 juli 2000. Bakgrunden var det förbud mot hållande av pälsdjur som förbereddes i . Det förestående förbudet baseras inte på djurskyddsskäl utan införs av allmänetiska skäl (public morality). Kommissionens vetenskapliga veterinärkommitté arbetar med en rapport om pälsdjurhållning. bad övriga medlemsstater att avvakta resultatet av kommissionens arbete och att tills vidare avstå från att införa nationella regler. Min inställning, som jag även framförde på ministerrådsmötet, är att det inte finns något hinder för en enskild medlemsstat att besluta om avveckling av sin pälsdjursproduktion. Jag anser vidare att all reglering av djurhållning ska grunda sig på vetenskapliga rön och på beprövad erfarenhet och att även etiska aspekter ska beaktas. uppdrag om hållande av mink för pälsproduktion ska redovisas . Frågan om pälsdjurhållning är viktig. Som bekant måste all hållning av räv för pälsproduktion ha anpassats till djurskyddsförordningens (1988:539) krav vilka innebär att rävar bara får hållas på ett sådant sätt att deras behov av att vara tillsammans med andra rävar, röra sig, gräva och ägna sig åt annan sysselsättning kan tillgodoses. har inga sådana system godkänts av . Jag gör den bedömningen att pälsdjursnäringen svårligen kommer att klara de högt ställda kraven. Därför kommer sannolikt rävuppfödningen i att upphöra ifrån . Självfallet ska även minkar hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Jag avvaktar därför med stort intresse .
frs · GO12220 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:220 om Vingåkersverkens framtid har frågat mig på vilket sätt jag avser att verka för att Vingåkersverken ges möjlighet till utveckling. har i frågan anfört att upphandlat destruktion av ammunition av ett utländskt företag, vilket skulle på ett mer miljöacceptabelt sätt kunna hanteras av Vingåkersverken. Därigenom har, enligt frågeställaren, förutsättningarna för Vingåkersverkens verksamhet skadats allvarligt, vilket kan medföra att verksamheten helt läggs ned. Enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling är huvudprincipen att statlig upphandling ska göras med utnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finns och även i övrigt genomföras affärsmässigt samt att anbudsgivare, anbudssökande och anbud ska behandlas lika. I detta ligger en värdering av anbuden utifrån bl.a. bästa pris. Regeringen kan dock i enskilda fall medge vissa undantag från föreskrifter i lagen om det är nödvändigt med hänsyn till försvars- och säkerhetspolitiska intressen. Några sådana undantag har inte prövats angående ovannämnda upphandling. har beslutat om vissa ändringar i lagen om offentlig upphandling som träder i kraft (prop. 1999/2000:128). Enligt de nya bestämmelserna får regeringen också i förordningsform besluta om undantag som är nödvändiga med hänsyn till försvars- och säkerhetspolitiska intressen. En översyn på detta område har påbörjats inom . På uppdrag av regeringen har överlämnat en rapport om strategi för säkerställande av strategiska kompetenser. Rapporten bereds inom . I ovannämnda beredningsarbete ingår det att beakta frågor av det slag som tar upp.
frs · GO12221 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:221 om förebyggande säkerhetsarbete i Försvarsmakten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förstärka olycksfalls- och tillbudsrapporteringen inom Försvarsmakten. Försvarsmakten arbetar kontinuerligt på att förbättra säkerheten för både anställd och totalförsvarspliktig personal. Det viktigaste arbetet inom Försvarsmakten för att förebygga olyckor och skador sker genom att påverka attityder hos både anställda och totalförsvarspliktiga och därigenom öka säkerhetsmedvetandet hos dem. Detta sker främst genom utbildningsinsatser för totalförsvarspliktiga och för yrkesofficerare. Säkerhetsinstruktionen för Försvarsmakten bearbetas och förbättras kontinuerligt och ett soldatreglemente för utbildningssäkerhet har tagits fram. Olycksfalls- och tillbudsrapporteringen fyller i detta avseende en viktig roll då det ökar kunskapen och erfarenheter på ett systematiskt sätt sprids inom myndigheten. Jag avser att föreslå regeringen att ge Försvarsmakten i uppdrag att inkomma med en redovisning av det säkerhetsfrämjande arbetet och en handlingsplan för det framtida arbetet. Det är av vikt att redovisningen innehåller åtgärder för att säkerställa att det säkerhetsfrämjande arbetet når ut till utbildningsenheterna. Därutöver bereder Försvarsdepartementet förslag om ett förbättrat personskadeskydd för totalförsvarspliktiga. Det är min förhoppning att regeringen, i samband med den försvarspolitiska propositionen som regeringen planerar att överlämna till , kan lämna förslag till förbättringar i linje med förslag.