frs · GN121217 · 2000-07-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1217 om har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att stärka rättssäkerheten vid handläggningen av utlänningsärenden och för att korta ned handläggningstiderna för sådana ärenden. Bakgrunden till fråga är rapporteringen i nyhetsmedierna om allt längre handläggningstider vid , att byten av handläggare där sker allt oftare och att kompetenskraven på handläggare i takt med detta sjunker. Detta skulle enligt medföra att en haltande verksamhet försämras ytterligare, till förfång för den enskilde. Handläggningstiderna vid har inte blivit längre. Den genomsnittliga handläggningstiden steg visserligen men har sjunkit . När det gäller handläggningstiderna för nya ansökningar har dessa sjunkit 1999 . Nämnas bör dock att hälften av alla avlägsnandeärenden avgörs inom den som verksamhetsmål uppställda tiden . I fråga om nya ansökningar har nämnden i praktiken uppnått sina verksamhetsmål. Detta gäller också ansökningar om uppehållstillstånd, där den sökande befinner sig utanför , och medborgarskapsärenden, där målen är . Vad som utgör upprinnelsen till påståendena om rekryteringsproblem hos nämnden är @ vilket framgår av nämndens tertialrapport till regeringen @ att det goda läget på arbetsmarknaden för högutbildade medfört att nyrekrytering inte kunnat ske i den takt som beräknats och . Troligen har även osäkerheten för vad som kommer att hända med nämnden bidragit till personalrörligheten. Jag vill betona att jag inte delar bedömning att verksamheten vid skulle vara "haltande". Nämnden, som arbetar i domstolsliknande former, har en kompetent och engagerad personal. Samtliga ordförande i nämnden är välmeriterade jurister. Det är naturligt att personalen hos en myndighet vars verksamhet utreds känner oro. Jag är därför mån om att nämnden ska kunna känna att den har sina uppdragsgivares fulla stöd för att utföra sina viktiga uppgifter intill den dag då en eventuell reform ska genomföras. har fått ökat administrativt anslag för att handläggningstiderna ska kunna hållas nere. har också en löpande och öppen dialog med nämnden och dess personal. I sammanhanget är det viktigt att notera att de föreliggande förslagen visserligen innebär en institutionell reform, men inte någon neddragning av de resurser som ska ägnas åt överprövning av utlänningsärenden. I frågan lämnar uppgifter omkring den s.k. och den efterföljande interdepartementala arbetsgruppen. Förstärkt rättssäkerhet och effektivitet i asylprocessen har varit utgångspunkten för NIPU:s och arbetsgruppens arbete. Då det gäller arbetsgruppens förslag är det på sin plats med ett klarläggande. Några remissinstanser ifrågasatte tillförlitligheten av de ekonomiska beräkningarna som NIPU utfört gällande kostnaderna för den instansordning som kommittén föreslagit. Flera tunga juridiska remissinstanser efterlyste också en närmare utredning av en ordning där utlänningsärendena i andra instans skulle handläggas i en specialdomstol. Detta var något som redan haft i uppdrag att utreda. Det bör påpekas att arbetsgruppen inte tar ställning till vilken lösning avseende handläggningen i överinstans som bör väljas. Således föreligger nu två alternativ rörande vilka instanser som ska överpröva utlänningsärenden i överinstans, dels förvaltningsdomstolar dels specialdomstol. Liksom är jag angelägen om att arbetet med att säkerställa rättssäkerheten inom asylområdet fortsätter. Arbetsgruppens utredning om specialdomstol är nu ute på remiss fram till den 16oktober 2000. Det är samma remissinstanser som ska yttra sig över arbetsgruppens arbete som tidigare yttrat sig över . Detta kommer att ge en allsidig belysning av de två olika alternativen för hur ärendena ska handläggas i överinstans. Jag ser fram emot en saklig och nyanserad offentlig debatt om dessa viktiga frågor.