ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11471 · 2000-12-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:471 av () till statsrådet om asylsökande från s.k. säkra länder Många människor står bildligt i kö för att få komma till vårt land. En del söker visum och andra asyl. Strömmen av flyktingar som flyr för sina liv från olika krishärdar i världen är stor. Men det kommer också människor från andra länder som inte kan kallas krisländer. Människor som av olika anledningar kan vara förföljda eller trakasserade och som därför söker asyl i vårt land. Människor som är förföljda av polisen är ett stort men inte särskilt uppmärksammat problem i länder som anses vara demokratier. Detta är en situation som bl.a. uppmärksammats av och Human Rights Watch. Min fråga till statsrådet är: På vilket sätt säkerställer regeringen att även asylsökande från demokratiska länder med fungerade rättssystem, s.k. säkert land, får en seriös och grundlig utredning av sina fall?
fr · GO11472 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:472 av () till statsrådet om asylrätt I stadgas att varje individ har rätt att få sin asylansökan prövad individuellt. Det är en av de bärande principerna i konventionen och asylrätten. Ritt sökte asyl i av förföljelse och trakasserier av poliser i sitt hemland , han har inte fått sin sak prövad utifrån dessa principer. Såväl (tidigare ) som har avslagit ansökan med motiveringen att är en internationellt erkänd demokrati och rättsstat. Vilket det i sig inte råder några tvivel om. Problemet är att varken eller har gjort en fullvärdig individuell prövning av ansökan på hans egna meriter, utan de båda har enbart hänvisat till att är en erkänd demokrati. Detta stämmer inte överens med innebörden av . Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet . Avser regeringen vidta åtgärder inom ramen för EU:s pågående arbete med att utforma en gemensam flykting- och asylpolitik för att säkerställa principen om individuell prövning av asylskäl?
fr · GO11473 · 2000-12-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:473 av () till statsminister om homosexuellas situation har frågan om homosexuellas situation uppmärksammats såväl politiskt som i den allmänna samhällsdebatten. Men fokus har ofta i debatten lagts på de homosexuella boende i storstadsregionerna. Jag måste nu ställa frågan om hur det är att vara homosexuell i mindre kommuner runtom i vårt land. Kan homosexuella var de än bor känna att de omfattas av den humanistiska tanken om alla människors lika värde? Det betyder inte minst att människor har rätt att vara olika. Jag har haft kontakt med alltför många som inte känner det stöd de har rätt att förvänta sig. Det är alltför få kommuner som har denna fråga på sin dagordning. finns det homosexuella som inte vågar "komma ut" för sin egen eller för anhörigas skull. Man ska inte behöva flytta eller vara rädd att förlora jobbet för att man är öppet homosexuell. Många homosexuella flyttar från orter i glesbygd för att kunna leva ett som man tror enklare liv på större orter. Det kan handla om en önskan att ha tillång till mötesplatser, kunna existera i en tolerantare och mindre fördomsfull miljö, leva mer anonymt och att bemötas på ett värdigare sätt i arbetsliv såväl som inom t.ex. vården. Homosexuella uppger också att de flyttat från hemorten av hänsyn till sina anhöriga. Pressen på de anhöriga kan vara stor. Min fråga är vilka initiativ statsrådet har för avsikt att ta för att stimulera kommuner och landsting att aktivt stärka de homosexuellas rätt i samhället.
fr · GO11474 · 2000-12-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:474 av () till utrikesminister om halshuggningar av prostituerade i I ett flertal svenska tidningar, , och har stått att läsa om en irakisk kampanj som son genomför. För att få bukt med prostitutionen i landet har han valt en drastisk metod, och låter soldater ur sin armé söka upp prostituerade för att halshugga dem. Det finns beskrivet att detta görs med ett tungt svärd, och att huvudet därpå pålas utanför kvinnans hus som ett varnande exempel. Även män som anklagas för koppleri eller varit anhöriga till kvinnorna har avrättats. har uppmärksammat dessa avrättningar i form av en blixtkampanj med hänvisning till 50 genomförda halshuggningar av prostituerade i och andra irakiska städer. Från officiellt håll i har man inte konfirmerat att dessa händelser ägt rum. I har mot prostituerades halshuggning i bildats. Bakom denna står 16 kvinnoorganisationer, två närradiostationer och enskilda. Att en nation agerar på detta sätt anser vara omänskligt, dels på grund av att de genomför avrättningar, dels på grund av att det är rättsvidrigt. Alla som misstänks för brott ska ställas inför domstol och ha möjlighet att föra sin talan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser regeringen att via lämpliga internationella kanaler ta upp detta agerande som strider mot de mänskliga rättigheterna?
fr · GO11475 · 2000-12-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:475 av () till justitieminister om behovet av poliser under ordförandeskapet i EU Vid en "frihandelskonferens" som ordnade i behövdes 6000 poliser och militärpoliser, (enligt den uppgift jag fått), för att skydda de 600 delegaterna och invånarna i stadens centrum! Och det var tydligen befogat. På varje våningsplan i varje hotell fanns två poliser dygnet runt. Deltagarna fick inte gå ut utan poliseskort. Varje deltagare hämtades i poliseskort direkt vid planet osv. Med anledning av vad som inträffade i skulle jag vilja ställa följande fråga. Vilka resurser avser statsrådet tillföra polisen för att kunna garantera säkerheten för deltagare, invånare och näringsidkare på de orter som berörs av kommande EU-konferenser?
fr · GO11476 · 2000-12-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:476 av () till statsrådet om KY-utbildning i Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) har en mycket viktig roll att fylla. var med och startade denna utbildningsform och vi tycker fortsatt att den har en viktig funktion. Vi ser gärna att den kvalificerade yrkesutbildningen permanentas. yrkesutbildning har i fördelningen av antalet intagningsplatser, i mitt tycke, missgynnat . Av de 12000 intagningsplatserna har endast 120 stycken tillfallit och detta anser jag vara olyckligt. Som jag ser det är det extra viktigt med platser till orter som har låg utbildningsnivå och som saknar högskola/universitet. Den platstilldelning som skett kommer att få negativa konsekvenser för som helhet och som exempel på detta vill jag peka på den grafiska KY-utbildningen i . Där kommer platsantalet, som en följd av platstilldelningen, att reduceras från 20 platser till 10 platser. Detta får till följd att det blir dyrare och svårare att bedriva en god grafisk utbildning. Tilläggas kan att är en kommun med stark tradition av grafisk utbildning och därmed har ett stort kunnande på detta område. Jag anser det viktigt att denna kompetens tas till vara. Min fråga till statsrådet är följande: Hur avser statsrådet att agera för att säkerställa den grafiska KY-utbildningen i ?
fr · GO11477 · 2000-12-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:477 av andre vice talman () till utrikesminister om stöd till den colombianska fredsprocessen har aktivt bidragit till fredsprocessen i och stöder organisationer för mänskliga rättigheter i . I fokus för uppmärksamheten står den s.k. Plan , för vilken den amerikanska kongressen utlovat helhjärtat stöd med , huvudsakligen i form av militär utrustning, till narkotikabekämpningen. Från EU:s sida finns en befogad skepsis. Vid det seminarium om fredsprocessen och mänskliga rättigheter som ägde rum i svenska förklarade statssekreterare att inte heller ställer sig bakom Plan utan framför allt tillsammans med övriga EU-länder även fortsättningsvis vill stödja fredsprocessen och arbetet för mänskliga rättigheter. Under det svenska ordförandeskapet kommer sannolikt president på statsbesök till och uppmärksamheten på inställning ökar därmed. Från , som efterträder som ordförandeland, har man redan inför sitt ordförandeskap i ett pressmeddelande fördömt Plan och välkomnat fredsinitiativ. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern: Har den beslutat att liksom den belgiska, offentliggöra sin inställning till Plan och fredsprocessen i ?
fr · GO11478 · 2000-12-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:478 av andre vice talman () till statsrådet om och oljeprojekt i Tchad@Kamerun Som svar på en skriftlig fråga angående stöd för pipeline mellan och , uppgav biståndsminister att "kommer även i fortsättningen att följa projektet. När projektet kommer upp i kommer ta ställning i samråd med de övriga nordiska och baltiska regeringarna som ingår i vår valgrupp." Trots stark kritik på grund av fruktade negativa konsekvenser för miljö och befolkning beslöt att ge sitt stöd. representant i styrelsen stod bakom beslutet. Från sida hade en överenskommelse gjorts med där regeringen utlovade att oljeinkomster skulle gå till sociala investeringar. Men i en uppmärksammad artikel i redovisas hur president tagit de första 4,5 miljonerna dollar till att köpa vapen. Min fråga till biståndsministern blir därför: Har den nu lämnat instruktioner till representanten i för att förhindra ytterligare militär upprustning med synnerligen negativa konsekvenser för miljö och människor i ?
fr · GO11479 · 2000-12-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:479 av () till kulturminister om fyrar som byggnadsminnen har gjort en central inventering om vilka fyrar som ska förklaras som byggnadsminnesmärken. Det är bra. Fyrarna har ett stort kulturvärde, men betyder också mycket för de människor som bor i närheten. Alla fyrar har också sin speciella historia. I , som jag kommer ifrån, har vi också ett antal fyrar. När listan på de utvalda fyrarna presenterades så blev många i mycket förvånade över varför inte Hanö fyr var med. Hanö fyr är unik i såväl byggnadssätt, miljö, funktion och nytta. Vid förfrågan hos så visade det sig att de inte haft listan på remiss. Ute i länen finns en stor kunskap om varje fyrs speciella belägenhet. Kanske hade listan sett annorlunda ut om länen hade givits möjlighet att ge sina synpunkter. Jag vill därför fråga: Är kulturministern beredd att vidtaga några åtgärder för att länen ska få lämna synpunkter på vilka fyrar som är mest angelägna att skydda?
fr · GO11480 · 2000-12-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:480 av () till justitieminister om litauiska kriminella Sedan visumtvånget slopades 1997 har resandeströmmen från successivt vuxit. Enligt polisen är det uppseendeväckande många av de resande som har helt andra planer med sin vistelse i än att turista. Två eller tre yngre män reser över till i bil. Färden går från färjelägena i eller , dit litauerna anländer med färja från . Jag har själv, på plats vid färjeläget i , haft möjlighet att följa inresekontrollen. Det fanns anledning att misstänka att ett flertal inte kom hit i enbart ärliga avsikter. Men, möjligheterna att avvisa redan vid inresan var mycket begränsade med gällande bestämmelser. I har gränspolisen registrerat alla litauiska medborgare som rest in i landet . Nästan var femte person greps för brott i . Inbrott och stölder är de vanligaste brotten. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att komma till rätta med det växande problemet med stöldligor från och andra länder från andra sidan ?
fr · GO11481 · 2000-12-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:481 av () till justitieminister om digitala referensbibliotek mot barnpornografi utarbetade ett s.k. digitalt referensbibliotek för effektivare lagföring av barnpornografibrott. Referensbiblioteket har som polisiärt verktyg radikalt ökat effektiviteten vad gäller lagföring av barnpornografibrott. Dataprogrammet som används kan identifiera grafiska mönster, färger m.m. i en filmsekvens och kan därför leta rätt på liknande bilder. har representanter för presenterat referensbiblioteket i internationella sammanhang och en allmän uppfattning är att referensbiblioteket bör fungera som en central internationell resurs hos . generalsekretariat har också skriftligen framfört önskemål till om att det digitala referensbiblioteket installeras hos av svensk polisexpertis. Detta skulle inkludera utbildning av tjänstemän hos generalsekretariatet och ta 2@3 månader i anspråk av en representant för den svenska barnpornografigruppen. anser sig dock inte ha råd till detta. har tagit beslut om inköp av den aktuella programvaran men saknar medel för att finansiera installation av och utbildning i det digitala referensbiblioteket. Arbetet mot barnpornografi måste effektiviseras. Vilka åtgärder avser ministern vidta så att det digitala referensbiblioteket kan användas av ?
fr · GO11482 · 2000-12-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:482 av () till justitieminister om narkotikahandel och trafficking Enligt () expert inom området trafficking finns det ingen svensk undersökning, rapport eller forskning rörande sambandet mellan narkotikahandel och trafficking. Det finns indikationer som tyder på att dessa två brottstyper ofta går hand i hand, dvs. att organiserade brottssyndikat (t.ex. maffiaverksamhet) eller ligor som håller på med narkotikahandel efter hand bedömer denna verksamhet som alltför riskabel. Människohandel (i detta fall slavhandel med kvinnor) är enligt uppgift mer lukrativ och ger en lägre straffsats. Europol har en enhet, Europol Drugs Unit (EDU), vilken bekämpar såväl narkotikahandel som människohandel. kommer EDU att ge ut en rapport angående situationen inom EU gällande trafficking. EU driver även ett projekt kallat , vilket finansieras av kommissionen. Projektet har som mål att upprätta ett system för information, utbildning, utredning och utbyte rörande trafficking och sexuellt utnyttjande av barn. (Det förekommer olika typer av trafficking i Europols brottsförteckning @ dels trafficking in human beings (människohandel), dels drug trafficking (narkotikahandel).) Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att undersöka sambandet mellan narkotikahandel och trafficking?
fr · GO11483 · 2000-12-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:483 av () till utbildningsminister om Trafikflyghögskolan i bedrivs utbildning av piloter för civil trafikflygverksamhet vid () i under . TFHS organiserades för att förse marknaden med väl utbildade trafikpiloter för att förhindra flykten av militära piloter till civilflyget, eftersom inte har tjänsteplikt för sina piloter, vilket är förbjudet enligt lag. Nyrekryteringsbehovet för piloter bedöms av SAS uppgå till ca 250 . Trots det klart dokumenterade utbildningsbehovet av trafikpiloter saknar TFHS ekonomiska resurser att på ett tillfredsställande sätt klara sina åtaganden. TFHS verksamhet har utretts ett antal gånger. förordar i en rapport att TFHS tilldelas medel för både grundflygutbildning och flyglärarutbildning. Marknaden anser uppenbarligen att trafikpilotutbildning ska bedrivas på högskolenivå. Det som ytterligare komplicerat bilden vad gäller TFHS verksamhet är att Flygplatsbolaget vid har sagt upp avtalet med fr.o.m. på grund av att bolaget fick avslag på sin ansökan till på för att täcka sin förlust. Bolaget har haft ett statsbidrag på . Effekten blir att TFHS inte kan genomföra några flygningar , eftersom skolan måste ha flygledning för att kunna bedriva sin verksamhet. Utan flygledning omöjliggörs TFHS uppdrag att utbilda studenter. Mot denna bakgrund vill jag fråga vilka samlade insatser regeringen är beredd att göra för att säkerställa utbildningen av trafikpiloter vid TFHS i på en nivå som motsvarar marknadens behov.
fr · GO11484 · 2000-12-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:484 av () till finansminister om elimport utnyttjar vi inte de svenska kärnkraftsanläggningarna och vattenkraftverken i den omfattning som vi skulle kunna. Kraftföretagen importerar hellre billig europeisk fossil elkraft. har handel med el förändrats från nettoexport till nettoimport. Kraftföretagen har anpassat den svenska elproduktionen till rådande elpris. Vi nettoimporterar mellan 4 och , dvs. ungefär lika mycket som den avställda reaktorn i producerade. Prognosen , när reaktor två har ställts av, är att vi ska nettoimportera samt en ytterligare ökning . Det gäller uteslutande fossil kraft, huvudsakligen med kol som energikälla. Detta är ingen acceptabel energipolitik för . Det är viktigt att satsa på miljövänliga, förnyelsebara och kretsloppsanpassade värmekällor. De framtida energiskatterna måste utformas så att framtidstron för förnyelsebara energikällor ökar. Biobränsle måste bli mera attraktivt. Det är därför olyckligt om basen för energiskatten breddas till att inkludera biobränslen. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stimulera en satsning på miljövänliga, förnyelsebara och kretsloppsanpassade värmekällor?
fr · GO11485 · 2000-12-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:485 av () till socialminister om ungdomar och tobak WHO definierar tobaken och dess skadeverkningar som västvärldens största hälsoproblem. I börjar ca 70 ungdomar röka . Hälften av dem kommer att dö på grund av rökningen. Enligt uppgifter från En Rökfri Generation beräknas av de ungdomar som vill köpa tobak också kunna göra det, trots förbud. Vidare beräknas försäljningen till ungdomarna inbringa ca i tobaksskatt . får de organisationer som arbetar med tobaksfrågor dela på för sin verksamhet. Min fråga till socialministern blir följande: Vad avser socialministern göra ytterligare för att färre ungdomar ska börja använda tobak?
fr · GO11486 · 2000-12-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:486 av () till näringsminister om främlingspass En kvinna nekades skriva teoriprov för körkort hos i . Motiveringen var att hon inte kunde legitimera sig eftersom man inte godkänner främlingspass. Däremot fick de med svenskt pass använda detta som godkänd id-handling. Enligt i fastställer centralt vilka identitetshandlingar de godkänner och vilka de inte godkänner. I utlänningsförordningen (1989:547) §11 står: "@@@främlingspass för honom att gälla som pass." Det förefaller därför märkligt att har och tillåts ha andra regler än de som stipuleras i utlänningsförordningen. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att inte ska diskriminera icke svenska medborgare med främlingspass?
fr · GO11487 · 2000-12-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:487 av () till näringsminister om finansiering via industriellt utvecklingscentrum (IUC) har industriellt utvecklingscentrum (IUC) beviljat lån till ett antal företag i landet. Principen har varit att företaget ska stå för en 50-procenting självfinansiering medan resterande lånas från IUC. Mot bakgrund av att finansieringen på så sätt har tryggats har företag inom olika framtidsbranscher kunnat starta, och med utgångspunkt från dessa överenskommelser har nyanställning av personal skett. Med hänsyn till att en stor del av den efterfrågade personalen är svårrekryterad har man erbjudit tillsvidareanställning. kom dock utan förvarning ett muntligt besked till företagen från IUC att regeringen i sin budget beslutat stoppa alla utbetalningar av de lån som IUC givit. Orsaken sägs vara att regeringen vill utreda hur staten ska stimulera näringslivet . Utredningen ska vara klar . Om detta stämmer stoppas nu ett antal nystartade projekt som personer sägs upp, i vissa fall innan de börjat sin anställning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att de företag som drivs med hjälp av lån som förmedlats av IUC ska kunna fortleva?
fr · GO11488 · 2000-12-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:488 av () till finansminister om alkoholskatten kommer steg nummer två i den svenska anpassningen till för alkohol att genomföras. Det innebär att svenskar får ta med sig väsentligt mycket mer öl och vin . I har skatteministern aviserat att det kommer att bli nödvändigt att sänka skatten på alkohol rejält för att möta danskarnas inköp av billigare alkohol i . Även har en successiv anpassning till och för att möta detta resonerar man att sänka skatten i . Det innebär i sin tur att alkohol blir väsentligt mycket billigare i vårt södra grannland, som införselreglerna successivt tas bort. Det innebär att någonting måste göras för att inte svenska staten ska förlora miljardbelopp i skatteintäkter, som riskerar att hamna i i stället. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att anpassa skatten på alkohol till vad som gäller i vårt närområde och då särskilt ?
fr · GO11489 · 2000-12-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:489 av () till jordbruksminister om familjepolitiken i offentliggjorde en vitbok om sin befolkningspolitik. gäller ettbarnsnormen @ men tvånget ska betonas mindre och belöningarna mer. Respekten för ettbarnspolitiken ska höjas genom förbättrad ekonomisk trygghet i form av pensionsfonder och andra former av bidrag. Speciellt ska bönderna få fördelar, eftersom de är särskilt angelägna om att få söner och därför föder fler barn. Bl.a. ska de få mark till husbyggen och större möjligheter till jobb. Eftersom män anses ha en viktigare roll än kvinnor i så har ettbarnspolitiken lett till att blivande föräldrar aborterat flickfoster för att de ska få en pojke som enda barn. Detta har lett till att det per 100 flickor föds 111,3 pojkar i . Politiken har dessutom lett till tvångsaborter, barnamord och att föräldrarna överger sina flickebarn. Min fråga till jämställdhetsministern är: Vilka åtgärder ämnar jämställdhetsministern vidta för att i bilaterala kontakter med uppmärksammar de systematiska morden på flickor?
fr · GO11490 · 2000-12-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:490 av () till statsrådet om villkor för internationellt bistånd Den svenska biståndspolitiken bygger på ett aktivt deltagande av folkrörelser. Internationell solidaritet som en del av alla människors vardag, garanterar bred uppslutning kring biståndsmålen. Folkrörelsebistånd har ett stort värde eftersom projekten bedrivs som jämlika partnerskap mellan organisationerna i och i mottagarlandet. finns olika regler för finansiering av bistånd. Icke vinstdrivande organisationer måste vanligen ordna egen finansiering av projektbudgeten. Parallellt bedrivs biståndsverksamhet där vinstdrivande företag upphandlas som "konsulter" och med full finansiering genomför biståndsverksamhet. Gränsen mellan vad som bör bedrivas av icke vinstdrivande organisationer och vad som handlas upp, är inte självklar. Om icke vinstdrivande organisationer upplever att vinstdrivande företag tar över det biståndsarbete som man själva traditionellt gjort, riskerar viljan att göra samma arbete utan vinst, men med krav på egenfinansiering, svalna. Utvecklingen där alltmer av biståndsverksamheten upphandlas, kan urholka intresset för folkrörelsebistånd. Reglerna för hur biståndsuppdrag fördelas måste därför ses över, så intresse och möjligheter att genomföra folkrörelsebistånd upprätthålls. När bistånd upphandlas bör icke vinstdrivande organisationer som arbetar med likartad verksamhet få förtur till uppdragen. Vad avser ministern göra för att folkrörelsebiståndets ställning inom biståndspolitiken stärks?
fr · GO11491 · 2000-12-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:491 av () till statsminister om uppehållstillstånd på grund av sjukdom Tusentals människor i län upprörs just nu över att på nytt har avslagit en ansökan om förnyat uppehållstillstånd på grund av sjukdom. En 23-årig kvinna från Kosovo nekas uppehållstillstånd trots att hon har en svår njursjukdom som kräver dialys . Enligt alla källor kan inte kvinnan få adekvat behandling i Kosovo. Om behandlingen uteblir dör kvinnan. Jag har tidigare ställt en fråga till statsrådet angående hur lagen ska tolkas vad gäller humanitära skäl. I statsrådets svar står det "Enligt praxis beviljas uppehållstillstånd av humanitära skäl om verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut skulle medföra ett direkt och livshotande tillstånd hos den enskilde". Vidare avslutar statsrådet sitt svar med att hon har fullt förtroende för och deras sätt att följa lagen. Om det är så att lagen inte är utformad så att denna unga kvinna kan få ett förlängt uppehållstillstånd för att få sin sjukdom behandlad anser jag att lagen måste ändras. Avser statsministern föreslå en lagändring så att svårt sjuka människor kan få uppehållstillstånd för att få livsnödvändig behandling?