ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121296 · 2000-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1296 om EU:s handhavande av katastrofhjälp har frågat mig om jag på ministerkonferensnivå ämnar verka för att EU:s handhavande av katastrofhjälp effektiviseras. Inför vårt ordförandeskap har vi identifierat ökad effektivitet i EG-biståndet som en högt prioriterad fråga för den . Den nya kommissionen har inlett ett reformarbete för att skapa ett trovärdigt bistånd. Utifrån ett förslag från kommissionen om ny policy för EG:s internationella utvecklingssamarbete kommer frågor som samordning med andra politikområden samt effektivitet och administration att diskuteras vid där jag själv deltar. berör en rad, enligt mig oacceptabla, tillkortakommanden inom kommissionen avseende hanteringen av katastrofbistånd såsom sena eller uteblivna biståndsutbetalningar och en rigid och trög administration. färdigställdes en extern utvärdering av kommissionens humanitära bistånd, där en rad åtgärder rekommenderades för att komma till rätta med svagheter i beslutsgång och genomförande av biståndsinsatser. Vid diskuterades kommissionens humanitära bistånd och i den resolution som antogs uppmanades kommissionen att tydliggöra mandatet för dess humanitära kontor, ECHO, att förbättra samordningen mellan kommissionens olika biståndsinstrument samt att fortsätta den effektivisering av finansieringsrutiner som påbörjats. I samband med förde jag även bilaterala samtal med biståndskommissionär och kommissionären för utrikesrelationer där jag framförde den vikt tillmäter en reformering av kommissionens bistånd. Kommissionens övergripande reformer av biståndshanteringen omfattar exempelvis ett förslag till etablerande av en särskild organisation med uppgift att administrera långsiktiga biståndsinsatser. Syftet är bl.a. att genom ytterligare resurser öka effektiviteten och snabbheten i biståndsinsatser vilket varit ett av kommissionens största problem. Regeringen stöder kommissionen i detta arbete som finns med på agendan vid . ECHO har efter utvärderingen påbörjat en rad reformer som också behandlas i dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna. ECHO:s nytillträdda direktör besöker då får tillfälle till en mer ingående diskussion om pågående och utestående reformer inom det bredare humanitära området. En viktig orsak till de omfattande förseningarna av biståndsutbetalningar inom kommissionen är det finansiella regelverkets otidsenlighet, särskilt avseende snabba hjälpinsatser. Ett förändringsarbete pågår inom ramen för kommissionens reformpaket. stöder aktivt tillsammans med och andra departement kommissionen i detta arbete. Kommissionen har också förberett ett särskilt förslag om samordningen mellan kortsiktiga insatser, rehabilitering efter katastrofskedet och stöd till långsiktig utveckling. Detta arbete har regeringens stöd och kommer att stå på dagordningen vid , antingen eller . Arbetet med att göra EU till en solidarisk och ansvarsfull internationell aktör är en viktig del i det svenska ordförandeskapsprogrammet, där naturligtvis effektiviseringen av EG-biståndet ingår.
frs · GN121297 · 2000-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1297 om besök från har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förenkla för colombianer med en personlig inbjudan från släkt och vänner i , att kunna besöka vårt land för . Bakgrunden till frågan är enligt att det, trots den aktuella svåra politiska situationen i som tvingar många colombianer att gå i landsflykt, förekommer att personer i tjänsten eller privat reser till och utan avsikt att ansöka om asyl. Trots att de formella förutsättningarna för att beviljas visering är uppfyllda har ansökan enligt avslagits. Viseringspolitiken har som mål att utgöra ett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen och skapa så stor frihet som möjligt för kontakter över gränserna. Det innebär en svår avvägning att vid beslutsfattandet å ena sidan värna om möjligheten för personer som bor i olika länder att besöka vårt land, och å andra sidan att upprätthålla den reglerade invandringen. Det är som beslutar om riktlinjer för beslut i ärenden om visering. En praxis fastställs för varje enskilt land. Jag kan nämna att behandlade och utlandsmyndigheterna 227000 ansökningar om visering och i av fallen bifölls ansökningarna. Det är således endast en mindre del av alla viseringsansökningar som inte beviljas. Då det gäller viseringspraxis kan inte jag som statsråd påverka denna, då utformningen av den ankommer på . Självfallet följer jag dock noga utvecklingen på området. Låt mig i sammanhanget nämna att en parlamentarisk kommitté ska bedöma om de nuvarande bestämmelserna om anhörigas rätt att bosätta sig här i landet är väl avvägda. I detta sammanhang ska också viseringspolitikens betydelse för möjligheterna till nära kontakt mellan nära anhöriga belysas. Utredningsuppdraget ska slutredovisas senast den 1mars 2001.
frs · GN121298 · 2000-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1298 om skadorna på har frågat vilka initiativ och åtgärder jag avser att ta för att ska kunna räddas till eftervärlden. Det statliga ansvaret för kulturhistoriskt värdefulla anläggningar kommer till uttryck bl.a. genom bestämmelser om byggnadsminnen i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen) och genom det statliga bidraget till kulturmiljövård. Det är länsstyrelserna som har det statliga ansvaret för kulturmiljön på regional nivå. Det innebär bl.a. att länsstyrelserna fördelar bidrag till kulturmiljövård och beslutar i frågor som rör byggnadsminnen. Jag har som statsråd inte någon möjlighet att ingripa i enskilda ärenden och påverka hur utför dessa uppgifter. Jag vill dock framhålla att i , efter samråd med , redan vidtagit åtgärder för att avvärja det akuta hotet mot . De träd m.m. som fastnat i brons pålkonstruktion håller på att avlägsnas, därefter kommer bron att med hjälp av flytpontoner transporteras till stranden för upptagning på land. Ägarna till bron, Finsta och Vikens byamän, väckte den 14augusti frågan om byggnadsminnesförklaring av bron. kommer att utreda frågan.
frs · GN121299 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1299 om finansiering har frågat mig om det är regeringens mening att t.ex. Lokaltrafiks spårtrafik mellan och ska medverka i finansieringen av . Bakgrunden till frågan är bl.a. att banavgiften höjts fr.o.m. den 1juli 2000. Jag vill först göra klart för att de svenska banavgifterna är mycket låga och att de endast till täckte kostnaderna för drift och underhåll av de svenska järnvägarna. Jag vill också klargöra för att regeringen i en proposition har redovisat skälen för att ändra avgiftsprinciperna för järnvägstrafiken på . uttalade ingen annan mening än regeringen i denna fråga. Ett syfte med de nya avgiftsprinciperna var att möjliggöra samma banavgift för persontåg på bron som för persontåg på statens spåranläggningar i övriga landet. Därmed har Skånetrafiken givits samma möjligheter att bedriva regional tågtrafik Malmö@Köpenhamn som Lokaltrafik har att bedriva regional tågtrafik mellan och .
frs · GN121300 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1300 om konkurrensen inom sjöfartsnäringen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att svensk sjöfartsnäring ska kunna verka under likvärdiga konkurrensförhållanden i och därmed säkra svenska sjöanställdas arbeten. Det pågår inom en översyn och utvärdering av det nuvarande rederistödet och frågan om ett eventuellt stöd till färjetrafiken är en av de frågor som kommer att behandlas i detta sammanhang. Jag är väl förtrogen med den svenska sjöfartsnäringens konkurrenssituation men jag måste avvakta den beredning som pågår inom och först därefter kan jag ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas bl.a. med anledning av det danska internationella skeppsregistret.
frs · GN121301 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1301 om partnerskapslagen har frågat mig om jag avser agera för en äktenskapslag som omfattar även homosexuella par. Enligt lagen om registrerat partnerskap kan två personer av samma kön registrera sitt partnerskap. Ett registrerat partnerskap har, med några få undantag, samma rättsverkningar som ett äktenskap. Termen äktenskap är förbehållen den heterosexuella samlevnaden. Det bör emellertid inte förringa betydelsen av partnerskapslagen och den möjlighet lagen ger homosexuella att, på samma sätt som heterosexuella, rättsligt reglera sin samlevnad och manifestera sin samhörighet. De skillnader i rättsverkningar som finns mellan partnerskap och äktenskap rör parets möjligheter att adoptera, att såsom särskilt förordnade vårdnadshavare gemensamt utöva vårdnaden om ett barn och att komma i fråga för assisterad befruktning. Dessa skillnader utreds av en parlamentarisk kommitté. Om kommittén skulle finna att skillnaderna är omotiverade, kan det bli aktuellt att överväga en sådan reform som efterfrågas av . Något som kan vara av lika stort intresse för många homosexuella som en neutral äktenskapslag är frågan om både hetero- och homosexuella sambor ska omfattas av en och samma sambolag. En sådan samordning har föreslagits av (SOU 1999:104) och skulle få större reell betydelse än en neutral äktenskapslag. Regeringen har för avsikt att behandla frågan i en proposition till .
frs · GN121302 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1302 om polissituationen i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga säkerheten också i glesbygden. Frågan ställs mot bakgrund av att det enligt framkommit uppgifter om att tillgången på poliser i inte är helt tillfredsställande. menar att detta har lett till att allmänheten misstror polisens förmåga att upprätthålla lag och ordning och att det därför på någon ort bildats medborgargarden. Polisverksamheten ska skapa trygghet. En önskvärd trygghet mot brottsliga angrepp åstadkoms även i glesbygden främst genom en synlig och etablerad polisiär närvaro och en rimlig utryckningsservice. Stora delar av vårt land är dock så glest befolkade och avstånden så stora att det i realiteten saknas förutsättningar för att alltid upprätthålla en polisiär närvaro av samma slag som i tätorterna. Det finns därför anledning att överväga olika möjligheter till att komplettera polisens resurser i glest befolkade områden. Regeringen avser därför, som aviserats i budgetpropositionen , att tillsätta en utredning som bl.a. ska ha till uppgift att förutsättningslöst pröva olika sådana möjligheter. Men det behövs också fler poliser. Situationen i många glesbygdsområden är särskilt problematisk, eftersom det är svårt att rekrytera poliser till sådana områden. För att underlätta rekryteringen av poliser till bl.a. inrättas i en ytterligare polisutbildning. kan det vara önskvärt att förlägga polisutbildning till ytterligare en eller ett par platser i landet. Det behövs också extra resurser för att göra det möjligt att öka antalet poliser. Regeringen föreslog i den ekonomiska vårpropositionen att rättsväsendet ska tillföras stora resursförstärkningar under . Huvuddelen av dessa medel kommer att tillfalla polisen men den slutliga fördelningen kommer att redovisas i höstens budgetproposition. har polisväsendet tillförts ca som en extra resursförstärkning . Allmänhetens engagemang i det lokala brottsförebyggande arbetet är viktigt och det är därför glädjande att det har ökat i omfattning. På flera orter har t.ex. uppmärksamma medborgare slutit sig samman i samverkan med polisen och rört sig i sin hemort och nätter för att observera och om det behövs tillkalla eller informera polisen. Dessa medborgare kan genom sin blotta närvaro bidra till att öka upptäcktsrisken, vilket är ett viktigt inslag i varje strategi för minskad brottslighet. Jag har inhämtat att det som kallar medborgargarden är just grupper av medborgare som bevakar, iakttar och rapporterar till polisen. Denna typ av verksamhet kan bidra positivt till kampen mot brottsligheten, under förutsättning av att de som deltar uppträder på ett sådant sätt att deras roll inte kan missförstås och att de har verksamhetens syfte och begränsningar klara för sig. Medborgargarden däremot är grupper av personer som "tar över" polisens uppgifter, använder våld och agerar som någon form av privata poliskårer. Detta är inte något annat än kriminell verksamhet. Sådana organiserade garden accepterar vi givetvis inte i .
frs · GN121303 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1303 om studerandes försörjning har frågat mig vad jag avser göra för att underlätta för studenterna så att de inte ska behöva leva på socialbidrag . Jag tolkar frågan som att den avser högskolestuderande med studiemedel. Studiemedlen syftar till att ge den studerande en rimlig levnadsnivå . Studiemedel utgår med , i normalfallet . av året förväntas den studerande försörja sig själv. Många studerande försörjer sig då genom förvärvsarbete. Den bärande principen är således att studiestöd utges . Då studier inte bedrivs utgår inte studiestöd. I studiestödspropositionen /2000:10 framhölls att studiemedelssystemet är tänkt att fungera tillsammans med andra trygghetssystem. Studerande som inte kan få arbete eller annan försörjning har således liksom alla andra rätt att söka socialbidrag. Socialbidrag är en angelägenhet och prövas individuellt. En ändring av den bärande principen, om att studiestöd endast ska utges under studietid, skulle förutom stora statsfinansiella konsekvenser även innebära att den studerandes skulder skulle öka med cirka en tredjedel om denne tar lån . Motivet för att reformera studiestödssystemet var bl.a. att minska skuldsättningen för den studerande. Den av beslutade studiestödsreformen innebär ingen ändring av regelverket i fråga om studiestödsberättigande tid. Däremot ingår en rad åtgärder som torde påverka studenternas ekonomi positivt. Bland dessa kan nämnas en höjd bidragsdel, pensionsrätt och en rejält höjd gräns för hur mycket man får tjäna vid sidan om studierna utan att studiemedlen reduceras. Denna gräns, kallad fribeloppsgränsen, höjs från till prisnivå. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att föreslå några ändringar i den beslutade studiestödsreformen.
frs · GN121304 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1304 om fisket i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att minimera risken för att öringen helt försvinner i . Enligt uppgift från biologer är man medveten om att situationen för öringen i inte är gynnsam. Skälen till detta är dock varken havsfisket eller sälstammen. Öringen är en kortvandrande fisk och rör sig inte utanför kustområdet och fångas därför inte i havsfisket. Vidare är sälproblematiken ej särskilt omfattande så långt norrut i . I stället torde problemen ligga i att öringen ingår som bifångst i sikfisket samt vid fiske med s.k. kombifällor. biologer arbetar med att samla in bättre underlag för att kunna vidta åtgärder i fiskebevarande syfte. Eftersom arbete i syfte att bevara öringen redan sker har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GN121306 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1306 om körkortsregler har frågat vilka åtgärder jag avser vidtaga för att komma till rätta med de problem som drabbar körkortstagare som förlorar samtliga körkortsbehörigheter när de försummat att ta ut ett nytt körkort. Detta kan inträffa när det gamla körkortet ersätts med ett nytt efter det att man kompletterat med en ny behörighet. Det tidigare körkortet blir därmed ogiltigt och ska lämnas in till . Nytt körkort med samtliga behörigheter ska tillverkas vilket normalt tar efter det att körkortsinnehavaren sänt in underlag med fotografi och namnteckning. Vid förarprovet utfärdas ett särskilt bevis om körkort, vilket dock gäller i längst 12 månader. sänds körkortsunderlaget till körkortstagaren. Den första påminnelsen sänds ut . Om underlaget inte inkommit till sänds därefter en sista påminnelse 1 månad innan giltighetstiden för det särskilda beviset löper ut. Körkortstagarna påminns därmed och så ofta att de under normala förhållanden hinner hämta ut den nya behörigheten. Trots påminnelserna missar dock ett mycket litet antal körkortstagare att hämta ut den nya behörigheten. Jag delar helt synpunkter om att konsekvenserna i dessa fall är orimliga. Därför ser nu över körkortslagen och körkortsförordningen i syfte att undvika det påtalade problemet.
frs · GN121308 · 2000-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1308 om regional kulturverksamhet har frågat mig om jag avser att låta erhålla statliga kulturbidrag på samma sätt som , och län. är ett av fyra län som ingår i den pågående försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning som beslutat om. När det gäller villkoren för del i försöken konstaterade regeringen i propositionen 1996/97:108 om ändrad länsindelning och försöksverksamhet i , att den tidigare beslutade försöksverksamheten i , och län har sådan omfattning avseende uppgiften att fördela visst kulturstöd att den utgör ett tillräckligt underlag för utvärdering. Uppdraget att följa upp och utvärdera försöksverksamheten har lämnats till en parlamentariskt tillsatt kommitté, den s.k. . Denna kommitté ska redovisa sina överväganden och förslag . Regeringen har sedan att i vanlig ordning ta ställning till kommitténs förslag och redovisa detta för .
frs · GN121310 · 2000-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1310 om lättrörliga skattebaser har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av om behovet av att sänka de svenska skatterna. bedriver ett särskilt framtidsprojekt. Projektet avser att höja verkets handlingsberedskap inför de förändringar i samhället som kan förväntas ske inom den närmaste tioårsperioden. presenterades projektets slutrapport, som refererar till. Rapporten, som överlämnats till RSV:s ledning, återger bl.a. vad ett antal forskare, debattörer och intresseorganisationer uttalat om behovet av att anpassa de svenska skattereglerna med anledning av den fortgående internationaliseringen. RSV:s ledning har inte tagit ställning till rapporten. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur. En huvuduppgift för utredningen är att bedöma rörligheten hos olika skattebaser och i vilket tidsperspektiv en ökad rörlighet kan uppkomma. Den senare frågan om tidsperspektivet har i stort sett inte alls behandlats. Inte heller de debattörer som refererar till har närmare behandlat den frågan. Utredningens uppdrag ska vara slutfört .
frs · GN121311 · 2000-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1311 om EU:s roll i fredsförhandlingarna om har ställt frågan vilka åtgärder och initiativ vidtar inom EU för att bidra till en fortsatt fredsprocess i . Frågeställaren berör särskilt de palestinska flyktingarna samt vattenfrågan. är aktivt och engagerat i fredsprocessen mellan israeler och palestinier. Vårt engagemang sker såväl bilateralt som multilateralt via FN och EU. har ett starkt engagemang i och i ansträngningarna att nå fred mellan araber och israeler. Denna svenska tradition inleddes med medlingsinsatser 1948. har engagerat sig för att hjälpa parterna att uppnå en rättvis fred. Detta engagemang tar sig bl.a. uttryck genom att de palestinska områdena är ett programland för svenskt bistånd, uppgående till . Till detta kan läggas att är tredje största bidragsgivare till för palestinska flyktingar, UNRWA. EU har en särskild emissarie (Special ) för fredsprocessen, den spanske ambassadören . Som hjälp i sitt arbete har Moratinos tillskapat särskilda arbetsgrupper för bl.a. flykting- och vattenfrågorna, vilket bidrar till att förbereda EU inför framtida hjälpinsatser. Viktigt att understryka i detta sammanhang är att EU kontinuerligt följer fredsprocessen. Dessa frågor diskuteras i den särskilda arbetsgruppen för fredsprocessen, COMEP, i , i interimskommittén för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (iKUSP) samt i Allmänna rådet. deltar aktivt i detta arbete, i vilket bl.a. ingår att formulera och driva unionens ståndpunkter och insatser i fredsprocessen. har härigenom bidragit till att se till att beredskap finns för insatser i samband med ett eventuellt framtida fredsavtal parterna emellan. Vidare bidrar flera EU-länder med betydande resurser till de fredsfrämjande FN-missioner som verkar i regionen, varav enbart med ca 70 personer. Beträffande fredsprocessen i stort, kan det noteras att EU och spelar olika roller. Som ett resultat av det förtroende man åtnjuter hos parterna och i kraft av sin säkerhetspolitiska vikt i regionen, innehar en mer framträdande roll vad gäller de direkta diplomatiska ansträngningarna att nå ett fredsavtal. EU kompletterar i nämnda hänseende och EU spelar en mycket viktig roll i bistånds- och uppbyggnadsansträngningarna, och är följdriktigt en av de största enskilda bidragsgivarna till de palestinska områdena.
frs · GN121312 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1312 om fiskeproblemen i och 1317 om fisket i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att möjliggöra fortsatt fiske i Kosterfjärden. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att yrkesfiskarna i norra ska erhålla lugnande besked vad avser fortsatt fiske i utan begränsningar för yrkesfisket. Syftet med att införa reservat är bl.a. att skydda marint värdefulla miljöer. har inrättat sex sådana områden. Ett område som planeras är Koster-Väderöfjärden. Denna fjärd är unik för svenska förhållanden med en mångfald av arter som inte finns någon annanstans i svenska vatten. i har som ansvarig myndighet arbetat med frågan . Bl.a. har man bildat en grupp där konsekvenserna för yrkesfisket har behandlats. I denna grupp har både representanter från yrkesfisket och deltagit. Syftet med gruppen har varit att diskutera vad som är skyddsvärt, samt tänkbara hot mot skyddsvärdena. Bl.a. har trålfisket klassats som ett potentiellt hot och gruppen har därför försökt belysa konsekvenser och effekter för yrkesfisket samt kartlägga i vilka områden det kan finnas konflikter mellan yrkesfisket och fredningsintressen. Endast mindre delar av Kosterrännan är aktuella för fredning och av dessa föreligger vissa intressekonflikter i ett fåtal av dessa mellan fiskare och miljörepresentanter. Arbetsgruppen har konstaterat att man saknar kunskap om konsekvenserna av vissa fiskemetoder och att detta måste undersökas mer innan beslut kan fattas om hur de olika områdena ska skyddas. Eftersom beslut om reservat tas på regional nivå har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder avseende yrkesfisket i Koster-Väderöfjärden.
frs · GN121313 · 2000-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1313 om rederinäringens nedläggningar har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att vända den negativa utvecklingen för rederinäringen. Som jag har redovisat här i bl.a. på en fråga från , pågår det en översyn och utvärdering av det nuvarande rederistödet i . som har i uppdrag att följa upp och redovisa utvecklingen av den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft kommer att redovisa sitt utredningsarbete som ett underlag för regeringens ställningstagande. När det nuvarande rederistödet inrättades var det för att branschen skulle kunna anpassa sig till den internationella konkurrenssituationen, och det kan konstateras att förutsättningarna i branschen ytterligare skärpts. Jag är väl förtrogen med den svenska sjöfartsnäringens konkurrenssituation och särskilt de förändrade förutsättningar som gäller för färjenäringen, men jag vill avvakta den beredning som pågår inom och först därefter kan jag ta ställning till vilka åtgärder som bäst bör vidtas för att möta den negativa utvecklingen. vill jag peka på den problematik som följer med skattekonkurrens på en öppen internationell marknad där spelreglerna för företagandet inte är lösta. Medlemsländerna tvingas därigenom att införa statliga subventioner för att kunna upprätthålla sysselsättningen inom en viss bransch vilket till slut leder till kostsamma subventionsspiraler och en ineffektiv allokering av såväl budgetmedel som av reala produktionsresurser. Motiven för statligt stöd måste därför vara starka.