ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11339 · 2000-12-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:339 av () till näringsminister om småföretagens representationsregler Småföretagarens viktigaste marknadsföringsresurs är personliga möten med kunder, leverantörer och kolleger. Lunch- och middagstid är det tillfälle som småföretagaren kan ta sin tid från produktionen för ett naturligt sammanträffande med kunder. Det är därför viktigt att kostnader för representation behandlas på samma sätt som marknadsföringskostnader i samband med intäkternas förvärvande. medges avdrag för skattefri representation med högst . En affärslunch däremot kostar oftast . Eftersom den personliga kontakten är en av de viktigaste marknadsföringsmedlen som en småföretagare har är det märkligt att kostnaden inte till fullo är avdragsgill. Villkoret för att få göra avdraget är att representationen ska ha ett samband med verksamheten och att representationen ska ingå som ett naturligt led i affärsförhandlingar. För en småföretagare är verkligheten just denna. De flesta småföretagare driver sin verksamhet i form av enskild firma vilket medför att dessa betalar högre skatt på icke avdragsgilla kostnader. En enskild firma får betydligt större skattekostnader för icke avdragsgill representation än ett aktiebolag. På varje får en enskild firma betala men ett aktiebolag . Vad avser ministern vidta för åtgärder för att underlätta småföretagens affärskontakter och representation?
fr · GO11340 · 2000-12-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:340 av () till näringsminister om diskriminerande regler mot familjens barn i fåmansföretag Flera småföretag ägs och drivs av en person eller familj. För många är företaget både ett levebröd och en livsstil. Dessa företag är viktiga delar av svenskt näringsliv inte minst på mindre orter och på landsbygden. finns en del diskriminerande skatteregler för dessa fåmansföretag. Särregler för familjemedlemmar ska inte få förekomma. Vederbörande ska inte betraktas som bihang till den som äger företaget. Familjemedlem utan ägarandel ska beskattas som anställd. Ungdomar, barn till icke fåmansföretagare, som erhåller en lön på 8000kr får behålla dessa kontant. Däremot beskattas den förälder som har den högsta inkomsten från fåmansföretaget om dottern eller sonen gör en arbetsinsats i företaget. För att erhålla 8000kr efter skatt måste fåmansföretagarbarnet uppbära 18000kr i lön. Vilka signaler ger detta? Om företagartraditioner ska föras över mellan generationerna måste rimligen reglerna vara lika för ungdomar oavsett om de kommer från en fåmansföretagarfamilj eller inte. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att diskriminerande skatteregler tas bort?
fr · GO11341 · 2000-12-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:341 av () till miljöminister om sjöfartens miljöpåverkan De försurande utsläppen i luften måste minska för att komma ned till de värden som naturen tål. Misslyckandet i visar att ansträngningarna måste ökas ytterligare. Den viktigaste källan till försurade nedfall av svavel över kommer från fartyg i internationell trafik. Därnäst kommer utsläpp från landbaserade källor i , och . Siffrorna för sura utsläpp i visar totalt sett på en fortsatt positiv utveckling. Utsläppen från landbaserade källor har minskat betydligt det . Sjöfartens fortsatt stora utsläpp medför att sjöfartens relativa påverkansdel därmed radikalt har ökat. Möjligheter att nedbringa utsläppen finns genom bl.a. användning av lågsvavliga bränslen. De har inte fått någon större genomslagskraft inom sjöfartsnäringen. Mot bakgrund härav vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder är miljöministern beredd vidtaga för att minska de försurande utsläppen i luften från sjöfart i internationell trafik?
fr · GO11343 · 2000-12-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:343 av de () till näringsminister om infrastrukturpropositionen Jag har i motioner, interpellationer och frågor mycket starkt agerat för att väg73 på sträckan (Haninge@Nynäshamn) ska byggas ut till fyrfilig väg. Nuvarande vägsträcka tillhör de mest olycksdrabbade vägsträckorna i länet. Dessutom hindrar den dåliga vägstandarden en välbehövlig utbyggnad av hamnverksamheten och utveckling av andra arbetstillfällen i . En utbyggd väg skulle öppna den sydligaste regiondelen av för en sund tillväxt och utveckling. I en interpellationsdebatt med mig hänvisade näringsministern till en kommande proposition om infrastrukturens utveckling. I den ska bl.a. storleken på medel till utbyggnader av vägar aviseras. Den kommer därför att vara styrande för hur investeringsplanerna i landets olika län ska se ut. Till denna proposition har regeringen hänvisat åtskilliga gånger i olika sammanhang. Den har sagts vara på gång. Det börjar därför bli högintressant att nu definitivt få veta när regeringen kommer att lägga fram propositionen. Med anledning härav vill jag fråga näringsministern: När avser regeringen lägga fram den s.k. infrastrukturpropositionen?
fr · GO11344 · 2000-12-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:344 av de () till näringsminister om transportfrågor i Jag har i motioner, interpellationer och frågor mycket starkt agerat för att väg73 på sträckan (Haninge@Nynäshamn) ska byggas ut till fyrfilig väg. Nuvarande vägsträcka tillhör de mest olycksdrabbade vägsträckorna i länet. Dessutom hindrar den dåliga vägstandarden en välbehövlig utbyggnad av hamnverksamheten och utveckling av andra arbetstillfällen i . En utbyggd väg skulle öppna den sydligaste regiondelen av för en sund tillväxt och utveckling. I en interpellationsdebatt med mig redovisade näringsministern att regeringen har för avsikt att tillsätta en särskild beredningsgrupp för transportfrågorna i . Beredningsgruppen ska @ enligt uppgift @ lämna förslag till långsiktiga förbättringar av dels transportproblemen i , dels transportmöjligheterna mellan och , övriga landet samt internationellt. Beredningen ska arbeta i nära samarbete med berörda kommuner, lokala och regionala myndigheter och organisationer. I debatten ville eller kunde dock inte näringsministern ge svar på när gruppen ska tillsättas eller hur den ska vara sammansatt. Det vore t.ex. intressant att veta om det ska bli en parlamentarisk eller en tjänstemannaberedning. Med anledning härav vill jag fråga näringsministern: Hur avser regeringen att sammansätta den aviserade särskilda beredningsgruppen för transportfrågorna i ?
fr · GO11345 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:345 av () till miljöminister om forskning om skador på ek I ett projekt i län har man studerat ekar . I t.ex. min egen hemkommun har man kunnat konstatera att uppemot en fjärdedel av alla ekar har skador. Det finns ännu värre exempel från länet. Också från andra län rapporteras skador. Detta är mycket oroande. Eken och eklandskapet är en omistlig del av det svenska landskapet och representerar även ett stort ekonomiskt värde. Skogsforskningen i gäller i stor utsträckning barrskog men bör nu också fokuseras på lövträden. Ett angeläget och inte tillräckligt uppmärksammat område är då forskning om orsakerna till den kraftigt ökade förekomsten av skador på ek. Jag vill fråga miljöministern: Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidta för att öka forskningen om orsakerna till skador på ek?
fr · GO11346 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:346 av andre vice talman () till socialminister om gratisfester med alkohol och cigaretter till ungdomar arrangerades i en jättelik gratisfest av ett känt tobaksbolag. På festen serverades gratis/billig sprit och cigaretter till tusentals ungdomar. Arrangemanget kritiserades hårt av föräldrar och många organisationer. Från regeringens sida uppgavs att man inte kunde ingripa. närmar sig , ett av de tillfällen när alkoholkonsumtionen är som högst i . Mot bakgrund av att dessa bolag tidigare fått tillstånd att arrangera gratisfester med fri eller mycket billig alkohol och tobak, ser jag och många andra med oro på om detta upprepas till och andra tillfällen. Ur hälsosynpunkt är det självklart mycket negativt om den typen av fester blir vanliga i och på andra håll. Därför vill jag fråga socialministern: Kommer regeringen att ta initiativ för att förhindra att t.ex. tobaksbolag ordnar ungdomsfester med gratis eller billig sprit och tobak?
fr · GO11347 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:347 av Carlinge Wisberg (v) till socialminister om ministrarnas läkemedelsförmåner beslutade att snabbutreda i syfte att avskaffa subventioneringen av riksdagsledamöternas läkemedel och läkarvård. är det så att även regeringsledamöter, som är delaktiga i beslut om att öka avgifterna inom sjukvården, har subventionerade läkemedel. Genom dessa drabbas de mycket ringa av sina egna förslag. Jag vill fråga socialministern: Avser regeringen att följa exempel och föreslå att de egna läkemedels- och sjukvårdsförmåner avskaffas?
fr · GO11348 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:348 av andre vice talman () till kulturminister om ett delas ut i . firar och det är med stolthet vi svenskar noterar att det är en av de saker som gjort berömt runtom i världen. Många turister som kommer till frågar därför var ligger för att på plats kunna lära sig mer om bakgrunden till priset. Något museum finns dock inte, trots många diskussioner om frågan med framför allt . Just nu arrangeras en tillfällig utställning på och planeras en större utställning på i . saknas dock konkreta planer och beslut om att inrätta ett , något som knappast kan betraktas som enbart ett intresse för . Jag vill därför fråga kulturministern: Kommer regeringen att ta något initiativ till att förverkliga planerna på ett i ?
fr · GO11349 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:349 av () till utbildningsminister om utbildning av operatörer och tekniker På Vingåkersverken Nammo Liab sker en utbildning för explosivvaruhanterande yrken. Det sker i anslutning till praktisk hantering av destruktion och återvinning av militär ammunition, minor etc. Vingåkersverken hanterar såväl ammunition från svenska försvaret som andra länders militärmakt. Utbildning sker för ett bristyrke inom en sektor som växer, både nationellt och internationellt. För är utbildningssatsningen en viktig framtidsfråga. Utbildning är en nödvändig förutsättning för att företag ska kunna hantera destruktionen på ett kvalificerat och säkert sätt. Den utbildning som sker kan dock upphöra , trots det uppenbara behovet av utbildning. Avser utbildningsmininistern agera för att underlätta för utbildningssatsningen i ?
fr · GO11350 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:350 av () till statsrådet om skatt på resor i tjänsten Ersättning för resor i tjänsten betraktas normalt ej som inkomst. Detta förhållande gäller ej för de personer som tillfälligt medverkar i TV-program. Kammarrätten i har i dom slagit fast att tjänstestället för de medverkande i TV-produktion är inspelningsplatsen och att utbetalade reseersättningar ej kan ses som ersättning för tjänsteresor. De utbetalda reseersättningarna ska enligt kammarrätten betraktas som lön och utgöra underlag för arbetsgivaravgift. Det är möjligt för de medverkande att yrka avdrag för inställelseresor i sin självdeklaration men bara till den del som överstiger 7000kr. Detta innebär att personer som medverkar i TV-produktion kan få betala skatt för sin medverkan. Det finns även andra yrkesgrupper som omfattas av reglerna, exempelvis musiker och skådespelare. Vilka åtgärder kommer skatteministern att vidta för att den enskilde individen ej ska betala skatt på resor i tjänsten?
fr · GO11351 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:351 av () till utrikesminister om rättssystemet i Kosovo kännetecknades situationen på av bl.a. den stora strömmen av flyktingar från Kosovo. Ungefär en miljon människor flydde för sina liv över gränserna. Många tvingades från sina hem av serbiska militära och paramilitära grupper. När sedan undertecknats var glädjen hos alla kosovoalbanska flyktingar stor. De kunde återvända hem. Men många hade inga hem att återvända till. De som var kvar var i stor utsträckning förstörda. Djuren var dödade, husen ofta så gott som pulvriserade och marken på många håll obrukbar på grund av minor. Europeiska unionen, Världssamfundet och andra internationella institutioner lovade väl tilltagna humanitära och rättsvårdande insatser. Trots det hade många människor i Kosovo inte tak över huvudet . Mat och kläder var det ont om liksom också pengar att köpa för. Poliser sändes till Kosovo och inhemska utbildades på plats, men i otillräckligt antal för att upprätthålla ett rättssystem värt namnet. är det kaos på rättsområdet i Kosovo. Människor ur olika grupper mördas. Exempelvis är politiker ur det parti, LDK, som fick de flesta rösterna vid kommunalvalen utsatta för terror, mordhot och mord. På grund av ett dåligt fungerande rättssystem går mördarna fria. Rädslan och hopplösheten breder på nytt ut sig alltmer. Min fråga till statsrådet är: Hur tänker regeringen agera för att snabbt få till stånd ett fungerande rättssystem i Kosovo?
fr · GO11352 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:352 av () till försvarsminister om sextrakasserier Regeringen och Försvarsmakten har i olika sammanhang hävdat att man vill ha fler kvinnliga värnpliktiga i försvaret. Det planeras också för olika informations- och värvningskampanjer för att få fler flickor/kvinnor intresserade av att göra värnplikt. Enligt SCB blir varannan värnpliktig flicka förlöjligad för att hon gör värnplikten. Var femte har utsatts för trakasserier. En femtedel av alla värnpliktiga flickor har funderat på att avbryta sin tjänstgöring på grund av sexuella trakasserier. anmäls ändå inte de flesta fallen av sexuella trakasserier. Även om många flickor kallt räknar med att bli utsatta för trakasserier inom värnplikten är det en skrämmande situation, som enligt lag inte ska få förekomma. Regeringen och Försvarsmakten har gjort en del insatser för att få ett slut på trakasserierna. Men de hjälper tydligen inte eftersom problemet är vanligt förekommande och framför allt kränkande. Min fråga till statsrådet är: Vilka ytterligare insatser tänker regeringen göra för att få ett slut på trakasserierna mot de kvinnliga värnpliktiga inom försvaret?
fr · GO11353 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:353 av () till utrikesminister om kriget i "Det har skett en definitiv försämring i bara . Gatubarnen i är markant flera och människor dör av tämligen banala sjukdomar därför de är försvagade av svält." Dessa ord kommer från biståndsarbetare i . Människor uttrycker ett allt starkare misstroende mot president som man allt tydligare visar sympatier för andra potentiella ledare. Enligt rapporter har den militära närvaron ökat och civilbefolkningen utsätts för alltfler övergrepp och oron är mycket stor. Människor svälter och förstår att den största delen av statsutgifterna går till kriget. I svältens spår grasserar sjukdomar (aids), apati och hopplöshet. Stora delar av befolkningen känner sig övergivna av omvärlden. Kriget ses inte som ett inbördeskrig. I stället är det , och , som för krig för att få tillgång till stora naturtillgångar. Kongoleserna har sett flera FN-ingripanden i konflikter , bl.a. i Kosovo, som de ser att inget görs åt situationen i . FN har beslutat om 5000 observatörer i , men dessa är ännu inte på plats. För fredsivrare i framstår EU och FN som de enda krafter som kan ingripa till fredens införande och försvar i landet. Jag vill fråga utrikesministern: Vilka initiativ avser utrikesministern att vidta i samband med ordförandeskap i EU för att få upp situationen i på EU:s dagordning?
fr · GO11354 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:354 av Skånberg (kd) till utrikesminister om religionsfrihet i Enligt den amerikanska , , har den turkiske officeren blivit avskedad från den turkiska armén , trots att inga klagomål, disciplinära åtgärder eller anklagelser framförts. Enda skälet är att Yalcin, som var , omvänt sig till tro och låtit döpa sig . Yalcin har anmält sitt fall för för mänskliga rättigheter i . För denna anmälan, och för att han ansökt om ändring i sina identitetshandlingar från "" till "protestant", har han av säkerhetspolisen i blivit förhörd, slagen, torterad och hånad för sin kristna tro och anmodad att dra tillbaka sin anmälan till . Vill utrikesministern mot denna bakgrund påtala vikten av att medger religionsfrihet till sina medborgare, även för dem som övergår från islam till kristendomen?
fr · GO11355 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:355 av Skånberg (kd) till näringsminister om körkortsproven Körkortsproven utförs av . har körkortsproven utförts av en statlig myndighet. I de flesta länder i utförs körkortsproven av ett eller flera bolag. är ett exempel där man har konkurrensutsatt provverksamheten. Av förhållanden i andra länder framgår att kvalitetstänkande och servicetänkande, när det gäller körkortsproven, är mycket bättre i privata bolag, I finns det avtal, med de bolag som utför körkortsproven, som säger att det högst får vara två veckors väntetid på ett körkortsprov. I är det flera månaders väntetid och kostnaden är den dubbla i jämförelse med . utför både föreskrifterna om körkortsprovet och utövar sedan själv sina föreskrifter. I finns ingen tillsynsverksamhet på provverksamheten. Trafikinspektörer kontrolleras av . Här följer inte EU-direktiven. Det vore önskvärt att något utomstående organ följer upp verksamheten. Tillsynsverksamheten på trafikskolor har varit så gott som nedlagd på grund av att saknar resurser. Är näringsministern beredd att, i syfte att förbättra servicen till dem som ska ta körkort, pröva en konkurrensutsättning av körkortsprovsverksamheten?
fr · GO11356 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:356 av () till näringsminister om synskadades möjligheter till arbete Den socialdemokratiska regeringen har drivit en mycket lyckosam arbetsmarknadspolitik vilket inneburit att många människor har lyckats skaffa sig ett arbete. Regeringens mål med att halvera arbetslösheten har uppnåtts. Självklart måste arbetet gå vidare för att nå målet med full sysselsättning. Tyvärr är det dock så att vissa grupper inte känner igen sig i den verklighet som är. Vid ett seminarium i diskuterade Unga synskadade i Småland@Blekinge den situation som råder för synskadade på arbetsmarknaden. Man konstaterade att när det bland övriga befolkningen är öppen arbetslöshet så är den för synskadade. Detta faktum är naturligtvis mycket besvärande när det talas om att ge funktionshindrade likvärdiga möjligheter på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att på ett tydligt och fruktbart sätt förbättra synskadades och övriga funktionshindrades ställning på arbetsmarknaden?
fr · GO11357 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:357 av () till finansminister om återbetalning av försäljningsskatt på importerade motorfordon Vid köp av motorfordon (motorcyklar, lätta lastbilar och bussar) från utlandet har en försäljningsskatt uttagits. Denna skatt har oavsett årsmodell debiterats. Efter beslut i Regeringsrätten ska nedsättning av skatten medges retroaktivt för fordon inköpta efter inträde i den europeiska unionen i de fall det inte varit fråga om inköp av nya fordon. är den myndighet som administrerar debiteringen av försäljningsskatten och återbetalningen är relaterad till den retroaktiva skattenedsättningen. Många som har återbetalning att vänta har väntat . Den förklaring man får från är att man inte har de administrativa system som klarar av de rutiner som krävs för riktiga återbetalningar. Detta är en föga smickrande förklaring som om fallet hade varit det omvända inte på något sätt hade accepterats. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att de personer som har att vänta återbetalning av den för högt uttagna försäljningsskatten ska få skatten utbetald /2001?
fr · GO11358 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:358 av () till jordbruksminister om bättre arbetsmiljö och sänkt sjukfrekvens visar i en studie att när män och kvinnor får samma diagnos bedöms mäns skador oftare som arbetsskada än kvinnors skador. är det känt att män oftare än kvinnor får sina sjukdomar klassificerade som arbetsskador. Detta gäller även vid belastningssjukdomar som ofta drabbar kvinnor inom den offentliga sektorn. visar all tillgänglig statistik att sjukfrekvensen ökar bland kvinnor anställda inom den offentliga sektorn. Vilka åtgärder avser jämställdhetsministern vidta för att kvinnor med anställning inom den offentliga sektorn ska erhålla bättre arbetsmiljö och sänkt sjukfrekvens?
fr · GO11359 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:359 av () till socialminister om rättsintyg vid kvinnomisshandel Misshandlade kvinnor kan få vänta i månader på åtal mot gärningsmannen. Gång på gång försenas utredningar på grund av att en del läkare dröjer med att skriva rättsintyg eller att intygen inte är korrekt skrivna. Dessa intyg är nödvändiga för att utredningen ska kunna skickas vidare till åklagare. Det är den undersökande läkaren vid t.ex. sjukhusens akutmottagningar som är ansvarig att utfärda ett rättsintyg. Rättsintyget ska bekräfta; att kvinnan utsatts för de skador som hon beskrivit, att den uppgivna tidpunkten för skadans uppkomst kan stämma, om skadan varit lindrig eller livshotande, om skadan förväntas ges bestående fysiska eller psykiska men. Läkarna är ibland osäkra på hur rättsintygen ska vara utformade. En del rättsintyg är slarvigt utfärdade. Det är viktigt att läkarna förstår betydelsen av ett korrekt skrivet rättsintyg @ detta kan vara kvinnans enda bevis mot gärningsmannen. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att uppmärksamma hälso- och sjukvården på vikten av korrekt och snabbt utformade rättsintyg?
fr · GO11360 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:360 av () till socialminister om missbruk av alkohol och droger Flera indikationer tyder på att missbruket av alkohol, narkotika och andra droger ökar. Enligt statistik från Systembolaget har den ackumulerade försäljningen av ren alkohol ökat med . Enligt för alkohol och narkotikaupplysnings (CAN) senaste rapport om drogutvecklingen i har antalet narkotikabeslag av tull och polis ökat och uppgick till drygt 14000. Till detta kommer andra former av drogmissbruk såsom syntetiska droger, psykofarmaka, sniffning och dopning. Det är uppenbart att missbruk i olika former alltmer breder ut sig i det svenska samhället och går allt längre ned i åldrarna. Orsakerna till detta är flera. En är det ökade inflödet från andra länder. För att motverka detta görs olika insatser från samhällets sida. Tydligen är dessa inte tillräckliga för nedbringa missbruket i . Vad avser ministern göra för att motverka och nedbringa missbruket av alkohol och droger i ?
fr · GO11361 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:361 av () till socialminister om värdighetsgaranti i vården Att sätta patienten i centrum, stärka patientens ställning i vården handlar inte enbart om avgifter, väntetider, tillgänglighet, etc. som går att mäta i statistik. Att garantera varje patient värdighet i vården handlar yttest om att kvalitetssäkra vården, såväl medicinsk kvalitet som omvårdnadskvalitet. Vi kristdemokrater har drivit frågan om en värdighetsgaranti inom vården. Bl.a. vill vi att det ska finnas en läkare, helst en geriatriker knuten till varje sjukhem och till varje hemsjukvårdspatient, en läkare som är specialiserad på åldrandets sjukdomar och problem och som regelbundet besöker patienterna. Dessutom har vi föreslagit att det ska finnas eget rum för alla som så önskar. Det finns också en rad andra punkter där vi skulle vilja införa en värdighetsgaranti. Regeringspartiet har hävdat att vården har en central ställning i regeringens politik. Att införa en värdighetsgaranti kan således inte vara en helt främmande tanke för regeringen. Min fråga lyder: Avser regeringen föreslå att det införs en värdighetsgaranti för vården?