ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12524 · 2000-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:524 om rekrytering av utländska läkare har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidtaga för att göra det möjligt för läns landsting och andra arbetsgivare att rekrytera den arbetskraft de behöver. Bakgrunden till frågan är att läns landsting planerar att utifrån ett samverkansprojekt med rekrytera färdigutbildade specialistläkare från . Det har förts diskussioner mellan landstingspolitiker i län och , , , och om möjligheter och hinder för att kunna genomföra projektet. Ansvarsfördelningen mellan dessa myndigheter är att är beslutande myndighet i arbetstillståndsärenden. AMS gör en arbetsmarknadsprövning efter hörande av arbetstagarorganisationer som sedan ligger till grund för Statens invandrarverks beslut. är den myndighet som förordnar läkare som är s.k. tredjelandsmedborgare. I vissa fall kan tillfälligt arbetstillstånd beviljas om det råder tillfällig brist på arbetskraft. Det är berörda myndigheter och parter som utifrån arbetsmarknadsläget bedömer och avgör ärenden om arbetstillstånd utifrån gällande lagstiftning. Vid det senaste mötet, den 10februari mellan de berörda aktörerna, kom parterna och de berörda myndigheterna överens om att läns landstings föreslagna projekt kan genomföras inom ramen för gällande lagstiftning. Jag vill i detta sammanhang också framhålla ett exempel på insats som görs för att underlätta för invandrade läkare att få svensk legitimation. I har och länsarbetsnämnden i samarbete med läkarföreningen startat en utbildning för att hjälpa utländska läkare att erhålla svensk läkarlegitimation. Regeringen anser att detta projekt har ett nationellt intresse och har därför varit med och medfinansierat verksamheten. Andra insatser som regeringen gör är att inom ramen för den utbyggnad av högskolan som aviserades i budgetpropositionen för har 550 platser vardera året reserverats för utbyggnad av läkarlinjen. Mot bakgrund av ovanstående ser jag ingen anledning för regeringen att vidta några åtgärder eftersom läns landstings planerade projekt bör kunna genomföras inom ramen för gällande lagstiftning.
frs · GN12525 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:525 om folkrörelsemedverkan i alkoholpolitiken har frågat mig om vilka åtgärder socialministern avser vidtaga för att integrera folkrörelserna i det förebyggande arbetet mot alkohol och narkotika. Folkrörelserna har en lång tradition och en mycket viktig roll i det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet. Vikten av deras insatser har betonats i den av antagna alkoholpolitiska propositionen och i många andra sammanhang. Det gäller särskilt deras roll som opinionsbildare. Folkrörelserna och de frivilliga organisationernas engagemang i drogfrågan är av stor betydelse för möjligheterna att komma till rätta med alkohol- och narkotikaproblemen i samhället. För att stimulera de frivilliga organisationernas arbete på alkohol- och narkotikaområdet och utveckla samarbetet med dessa avser jag att inbjuda till regelbundna överläggningar med företrädare för frivilligorganisationerna på alkohol- och narkotikaområdet. Avsikten är att initiera en dialog för att utveckla samarbetet mellan regeringen, berörda myndigheter och de frivilliga organisationerna på området.
frs · GN12526 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:526 om beslutsordningen för har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att nå en ökad samordning mellan beslut om EU-stöd och utvecklingsarbete och bättre effektivitet i det regionala utvecklingsarbetet med . Bakgrunden till frågan är att strukturfonderna står för en viktig del av det regionala utvecklingsarbetet. Vidare anser att det är viktigt att strukturfondsmedlen hanteras smidigt och att de får en lokal förankring i arbetet med regional utveckling. ligger ansvaret för besluten hos de organ som är skilda från ansvaret med tillväxtavtalen. Det gäller inte minst i de län som bedriver försök med ökat regionalt självstyre. Där står de regionala självstyrelseorganen för utvecklingsarbetet, medan den statliga håller i EG-pengarna. För den nya programperioden har regeringen förhandlat fram ett ökat återflöde från som möjliggör åtgärder i storleksordningen . Det är resurser som är till för att öka tillväxten och sysselsättningen. De är därmed viktiga komplement till den nationella regionalpolitiken. innebär inte bara ytterligare medel för regional utveckling utan också ett sätt att arbeta i program och partnerskap. Arbetet med de regionala tillväxtavtalen sker också med dessa grundförutsättningar. Överenskommelsen mellan medlemsstaterna i EU om insatser under den nya strukturfondsperioden innebär en koncentration och förenkling av strukturpolitiken. Det beslut som regeringen nu har fattat om en ny organisation för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen utgår från det regelverk som ligger till grund för . Det innebär färre antal program än tidigare och administrativt sett större regioner på flerlänsnivå. Den nya organisationen innebär ett tydligare besluts- och ansvarsförhållande mellan de organ som medverkar i genomförandet. Vissa länsstyrelser inom mål 1-områdena har redan utsetts till förvaltningsmyndigheter medan andra länsstyrelser inom mål 2-områdena senare kommer att utses till förvaltningsmyndigheter. ska ansvara för genomförandet av respektive strukturfondsprogram och svara för utbetalningar av EG-medel. Genom den nya organisationen uppnås inte bara en önskvärd decentralisering utan också att den s.k. överprövningen av regionernas beslut från de centrala verken försvinner. Vid respektive förvaltningsmyndighet kommer en strukturfondsdelegation att inrättas som på programnivå ska fatta beslut om stöd från . I strukturfondsdelegationen kommer företrädare från länsstyrelser/självstyrelseorgan, länsarbetsnämnder, landsting och kommuner i de berörda länen att ingå. Genom att projektansökningar ska lämnas in och beredas vid länsvisa beredningssekretariat kommer också närheten till tillväxtavtalens partnerskap att finnas kvar. Det innebär att regionerna kan fortsätta det egna arbetet med regional utveckling och samordning.
frs · GN12527 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:527 om förenklad ärendehandläggning enligt har fråga mig vilka omedelbara åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta och snabba upp handläggningen av miljöärenden enligt . Enligt är handläggningen av miljökonsekvensärenden enligt byråkratisk och tar , vilket är orimligt och hotar ett effektivt miljövårdsarbete. Frågan har ställts mot denna bakgrund och mot bakgrund av att den parlamentariska kommittén för översyn av har en tidsplan som sträcker sig . Syftet med miljökonsekvensbeskrivningar är att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter en planerad verksamhet eller åtgärd kan medföra på människors hälsa och på miljön för att därigenom möjliggöra en samlad bedömning av dessa effekter. Ett sådant förfarande måste om syftet med miljökonsekvensbeskrivningen ska uppnås med nödvändighet pågå för att alla inblandade, inte minst allmänheten, ska kunna beredas tillfälle att yttra sig. Jag menar också att förfarandet med miljökonsekvensbeskrivningar är ett väsentlig inslag i ett effektivt och allvarligt menat miljövårdsarbete. Emellertid ingår det i uppdraget för den parlamentariska kommittén att utvärdera om det utvecklade förfarandet att sammanställa miljökonsekvensbeskrivningar är effektivt och ger miljökonsekvensbeskrivningarna en tillräckligt hög kvalitet. Kommittén ska förutom slutbetänkande lämna två delbetänkanden, det första . Utöver det uppdrag som lämnats till den parlamentariska kommittén är jag inte beredd att vidta några omedelbara åtgärder som rör förfarandet vid prövning enligt .
frs · GN12529 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:529 om garantinivån i föräldrapenningen har frågat mig om regeringen avser att föreslå en höjning av garantinivån i föräldrapenningen. menar att särskilt forskare som finansierar sin forskning med hjälp av skattefria stipendier har svårt att klara sin försörjning när de får barn, eftersom de får föräldrapenning motsvarande garantinivån. Föräldrapenning ges till båda föräldrarna under sammanlagt och kan tas ut till dess att barnet fyller eller avslutar sitt första skolår. motsvarar ersättningen förälderns sjukpenninggrundande inkomst (SGI) och motsvarar ersättningen garantinivån, per dag. För föräldrar som saknar eller har låg inkomst motsvarar föräldrapenningen garantinivån. För de som beräknas med utgångspunkt i förälderns sjukpenninggrundande inkomst (SGI) gäller att SGI ska motsvara inkomstbortfall och grundas på den enskildes årliga inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete. Har den enskilde inte längre inkomst av eget arbete gäller som huvudregel att sjukpenningförsäkringen upphör att gälla. I vissa situationer kan den försäkrade få behålla en SGI trots att han eller hon inte förvärvsarbetar. Sådan tid kallas SGI-skyddad tid och gäller t.ex. för den som bedriver studier och uppbär studiestöd, t.ex. en bidragsdel, för att omfattas av SGI-skyddet. Även utbildningsbidrag till doktorander anses som studiestöd och ger sådant SGI-skydd. Bestämmelserna om vilande SGI innebär att SGI hålls vilande för att åter kunna aktiveras t.ex. vid barnafödsel. Omfattas t.ex. en doktorand eller en student av SGI-skydd så beräknas hans eller hennes föräldrapenning med hänsyn till vilande SGI. I övrigt beräknas föräldrapenning på aktuell årsinkomst av förvärvsarbete. Hur beräkningen av dagersättningen görs påverkar bl.a. föräldraförsäkringen. Fler som inte kvalificerar sig ska kunna räkna med ersättning . En projektgrupp inom har utarbetat departementsskrivelsen Beräkningsunderlag för dagersättning @ sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). Skrivelsen bereds i departementet. förbättrades föräldrapenningen genom höjd ersättningsnivå vid flerbarnsfödsel samtidigt som barnbidragen höjdes. Ytterligare höjning av barnbidragen planeras. Dessa höjningar har varit prioriterade för regeringen. Åtgärder som syftar till att underlätta barnfamiljernas situation är av yttersta vikt. Jag kommer att tillsätta en utredning som ska se över vissa av de familjeekonomiska stöden. Syftet är att göra en analys av de samlade effekterna av stöden och se vilka möjligheter det finns inom ramen för den generella välfärdspolitiken att stödja barnfamiljerna på ett mer effektivt sätt. Förbättringar av det familjeekonomiska stödet är viktigt för att underlätta barnfamiljernas situation. Om detta bäst sker genom att garantinivån inom föräldraförsäkringen höjs är det ett möjligt steg. De ekonomiska ramarna bestämmer när och i vilken utsträckning förbättringen av de familjeekonomiska stöden kan ske.
frs · GN12530 · 2000-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:530 om forskarkarriär och familjebildning har frågat mig vad jag avser att göra för att trygga doktorandernas försörjning och underlätta för dem att kombinera forskarkarriär med familjebildning. Forskarutbildningen omfattar 160 poäng, dvs. gäller enligt högskoleförordningen att endast så många doktorander får antas till forskarutbildning som kan erbjudas handledning och godtagbara studievillkor i övrigt och som har studiefinansiering. får till forskarutbildning anta bara sökande som anställs som doktorand eller som beviljas utbildningsbidrag för doktorander. får dock under vissa villkor anta sökande som har någon annan form av studiefinansiering. För anställning som doktorand gäller att en person sammanlagt får vara anställd under högst . Den sammanlagda anställningstiden får dock vara längre om det finns särskilda skäl, såsom vid ledighet på grund av sjukdom eller föräldraledighet. Enligt förordningen om utbildningsbidrag för doktorander gäller vid frånvaro som t.ex. sjukdom, föräldraledighet och liknande att doktoranden har rätt att behålla bidraget. Det förlängs då i motsvarande omfattning på institutionens bekostnad. Om det är förmånligare kan en doktorand som har utbildningsbidrag i stället utnyttja s.k. vilande sjukpenning (SGI) från tidigare anställning. Om doktoranden har utbildningsbidrag i kombination med assistenttjänst utgår sjuk- eller föräldrapenning på assistenttjänsten om inkomsten överstiger ett basbelopp . gäller vidare enligt högskoleförordningen att den som har fått utbildningsbidrag för doktorander efter ansökan ska anställas som doktorand, senast när det enligt den individuella studieplanen återstår utbildning till doktorsexamen. Till annan form av studiefinansiering hör t.ex. annan anställning inom eller utanför högskolan, studiemedel och stipendier. får inte statsmedel användas till stipendier avsedda för studiefinansiering för doktorander eftersom de oftast inte ger några sociala förmåner utan försäkringar måste ordnas separat. Det finns också stipendier som ges från olika privata fonder och stiftelser. En del av dem, särskilt inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga området, ger sociala förmåner. beslutade (bet. 1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405), i enlighet med förslag i propositionen Jämställdhet mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164), bl.a. att för budgetåren 1995/96@1999 avsätta för att öka antalet doktorandanställningar som innehas av kvinnor. Motsvarande belopp, dvs. , avsattes fr.o.m. /96 för att inrätta forskarassistenttjänster för personer som tillhör det underrepresenterade könet. Regeringen har uppdragit åt att redovisa samt kommentera utfallet av bl.a. dessa insatser. ska också inom ramen för uppdraget lämna förslag på fortsatta åtgärder för att öka andelen kvinnor på olika nivåer inom högskolan. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma till frågan i nästa forskningspolitiska proposition.
frs · GN12531 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:531 om bibliotek på entreprenad har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att bibliotek på entreprenad inte ska diskrimineras i förhållande till övriga bibliotek vad gäller tillgången till biblioteksnätverk samt nationella och internationella fjärrlånesystem. Låt mig först och främst säga att jag är djupt oroad över utvecklingen på biblioteksområdet. Från olika delar av landet kommer larmrapporter om nedläggningar och andra neddragningar i biblioteksverksamheten. Därtill väljer vissa kommuner, som , att lägga ut sina folkbibliotek på entreprenad. Det finns därför en uppenbar risk att den unika svenska bibliotekstraditionen är hotad. Det har länge varit självklart i vårt land att folkbiblioteken ska ha en stark spridning, såväl geografiskt som socialt. Lika naturligt har det varit att folkbiblioteken ska ha en allsidig inriktning och vara demokratiskt styrda. har en bibliotekslag som hävdar varje medborgares rätt till folkbibliotek. har beställt en viss översyn av lagen. pågår en sådan översyn mot bakgrund av den oroande utvecklingen på biblioteksområdet. När det gäller entreprenadbibliotekens tillgång till biblioteksnätverk och fjärrlånesystem, ligger det ett stort ansvar på de kommuner som väljer att lägga ut sina bibliotek på entreprenad. Kommunerna kan försäkra sig om att entreprenadbiblioteken får tillgång till dessa nätverk i samband med den upphandling som görs.
frs · GN12532 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:532 om underhållsstöd har frågat mig vad jag avser att göra för att underhållsskyldiga med normala inkomster och fler än tre barn ska få bättre möjlighet att fullgöra sin skyldighet att betala underhållsstöd. Eftersom det av ekonomiska eller andra skäl kan uppstå situationer när det är svårt för en bidragsskyldig förälder att återbetala ett fastställt belopp till staten infördes en regel i lagen om underhållsstöd som innebär att en bidragsskyldig förälder i vissa fall kan få anstånd med återbetalningen så att han eller hon får behålla vad som behövs för eget och familjens underhåll. Om det kan förutses att de ekonomiska svårigheterna blir bestående kan staten medge eftergift om det finns synnerliga skäl för detta med hänsyn till den återbetalningsskyldige förälderns personliga eller ekonomiska förhållanden. Synnerliga skäl kan, enligt förarbetena till lagen, föreligga om den återbetalningsskyldige föräldern har medgetts anstånd och det finns anledning att anta att den återbetalningsskyldiges ekonomiska förhållanden inte kommer att förbättras . Det finns alltså en form av skyddsnät inbyggt i systemet som innebär att man normalt inte behöver hamna hos kronofogden. Skälet för att ändra reglerna för hur återbetalningsbeloppen ska beräknas var att många med låga inkomster inte hade rimliga möjligheter att återbetala sin andel av underhållsstödet till staten. Med de nya reglerna beräknades få sänkta och höjda återbetalningsbelopp. Föräldrar som redan tidigare betalade fullt underhållsstöd eller hade återbetalningsbeloppet fastställt till 0kr berördes inte av förändringen. Liksom vid alla förändringar av trygghetssystemen är det svårt att helt förutse konsekvenserna för alla individer. I den kommande översynen av de familjeekonomiska stöden kommer underhållsstödet att ingå. Särskild vikt ska läggas vid att analysera ensamföräldrarnas ekonomiska situation. Analysen ska avse både vårdnadshavare och bidragsskyldiga föräldrar. Jag delar uppfattning att det är självklart att varje underhållsskyldig förälder ska ta ett ekonomiskt ansvar för sina barn. Om översynen visar att de nya reglerna har fått oacceptabla konsekvenser för någon grupp bidragsskyldiga föräldrar kommer jag dock att överväga om reglerna behöver ändras.
frs · GN12533 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:533 om kommuners miljöbrott har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få kommuner att använda och att fullfölja sina skyldigheter. Frågan ställs mot bakgrund av uppgifter i olika tidningsartiklar som antyder att kommunerna är ovilliga att besluta om miljösanktionsavgifter och att överlämna ärenden till åklagare. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar oro över uppgifterna om att vissa kommunala nämnder inte uppfyller sin roll som tillsynsmyndighet enligt . Det råder nämligen inte någon tvekan om att ställer krav på tillsynsmyndigheten att @ så snart en straffbar överträdelse konstaterats @ anmäla denna överträdelse till polis- och åklagarmyndighet och detta utan att myndigheten gör någon egen prövning av om anmälan kan komma att leda till fällande dom. Sådana överväganden ankommer på rättsväsendet. Det är enligt också helt klart att tillsynsmyndigheten ska besluta om miljösanktionsavgift så snart en sådan konstaterats och detta oavsett om överträdelsen upphört för beslutet. Regeringen har i tilläggsdirektiv till kommittén Miljöbalksutbildningen gett kommittén i uppdrag att fortsätta sina utbildningsinsatser och då rikta utbildningen till kommunpolitiker och andra befattningshavare inom kommunerna. Vidare har regeringen gett i uppdrag att bl.a. analysera effekterna för tillsynen över främst miljöfarlig verksamhet av de kombinationer av uppgifter för nämnder och förvaltningar som finns. I uppdraget ingår också att peka på alternativa lösningar om det förekommer sådana organisatoriska kombinationer som är ägnade att försvåra en effektiv tillsyn eller att minska förtroendet för tillsynsverksamheten. Regeringen har således redan uppmärksammat vikten av kommunernas tillämpning av . Slutligen vill jag framhålla att jag inte är främmande för att @ om det skulle visa sig att den kommunala tillsynen brister på så avgörande punkter @ överväga en annan ordning när det gäller frågor om åtalsanmälan och miljösanktionsavgifter.
frs · GN12534 · 2000-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:534 om hushållsnära tjänster har frågat mig om jag tänker föreslå ett försök med skattelättnad på hushållsnära tjänster och om det skulle bli ett begränsat försök då utse till försökslän. Frågan om regionalt avgränsad försöksverksamhet med skattelättnader för hushållsnära tjänster har besvarats ett flertal gånger tidigare av mig och av finansminister . Regeringens uppfattning är nu liksom då att en regional avgränsad åtgärd oundvikligen skapar gränsdragningsproblem och en osäkerhet på marknaden om villkoren för företagande. Det är därför regeringens samlade bedömning att sådana regionala försök inte bör genomföras. Regeringen avser dock att i kommande skattesamtal med de politiska partierna ta upp frågan om tjänstebeskattning.
frs · GN12535 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:535 om redovisning av partibidrag har frågat mig om jag är beredd att komma med förslag om att partierna ska redovisa de "rabatter" som bl.a. en del tidningar ger till vissa politiska partier. I har vi ett system med statligt partistöd. Partistödet är ägnat att minska risken för korruption, som det stärker partiernas möjligheter att agera utåtriktat bland befolkningen. Vi vet att partierna också finansieras av externa intressenter. Att LO bidrar till det socialdemokratiska partiet har aldrig varit någon hemlighet. Det är heller ingen hemlighet att delar av näringslivet finansierat borgerliga partier. Partierna är den grund på vilken vi bygger det demokratiska systemet. För partiernas legitimitet är det angeläget att vi bygger system kring partistöd och bidragsgivning så att öppenhet och insyn befrämjas. Enligt min mening finns det därför starka skäl för att bidrag till partierna bör offentliggöras. Väljarna har rätt att veta om partierna gör sig beroende av enskilda företags eller organisationernas ekonomiska bidrag. Jag har tagit initiativ till en diskussion med ledningen för det socialdemokratiska partiet om detta. Socialdemokraterna har förklarat sig beredda att redovisa partiintäkterna på central, regional och lokal nivå. Partisekreteraren har för avsikt att inbjuda de övriga partisekreterarna till en överläggning om detta . Jag noterar att också lyfter fram dessa behov i sitt slutbetänkande. Jag är övertygad om att en frivillig lösning är att föredra och jag hoppas att detta ska bli början på en partiöverskridande överenskommelse om redovisning av externa partiintäkter. Skulle det visa sig att det inte går att träffa en partiöverskridande överenskommelse så är jag emellertid inte främmande för att föreslå lagstiftning. Svaret på fråga är alltså att jag kommer att verka för att det införs ett system för redovisning av partiintäkter men det är ännu för tidigt att diskutera den närmare utformningen av ett sådant system, t.ex. på vilket sätt olika intäktsposter skulle kunna redovisas.
frs · GN12536 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:536 om nyföretagande har frågat mig om jag, mot bakgrund av den planerade nedläggningen av regementen på olika håll i , överväger att avsätta en del av de statliga pengarna till riskkapital för personer som vill starta företag på dessa orter. Regeringen har bedömt att, om beslutar om de föreslagna förändringarna i Försvarsmaktens organisation, särskilda åtgärder behöver vidtas i nio kommuner på grund av dessa och tidigare förändringar. Regeringen har därför bl.a. tillsatt en omställningsgrupp med uppdrag att föreslå och genomföra särskilda utvecklingsprogram för åtta av dessa kommuner. Häri ingår bl.a. att lämna förslag till åtgärder för övergång till nya näringar. Regeringen har även initierat ett fempunktsprogram med syfte främst att stimulera ökad tillväxt i de berörda kommunernas näringsliv. Några särskilda statliga medel har inte avsatts för dessa åtgärder utan de förutsätts rymmas inom befintliga budgetramar. Regeringen har dock inom anslaget under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder prioriterat insatser i dessa kommuner. Vad beträffar tillgången till olika slag av riskvilligt kapital för att enskilda personer ska kunna starta företag är det klart att det ibland möter särskilda svårigheter att uppbåda detta på dessa orter. Förutom de medel inom näringspolitiken som är tillgängliga över hela landet, t.ex. lån från , finns dock på de flesta av dessa orter även olika former av regionalpolitiska företagsstöd att tillgå. Vidare kan personer som är eller riskerar att bli arbetslösa beviljas den arbetsmarknadspolitiska åtgärden starta eget-bidrag. Dessutom kan personer som är bosatta i de regionalpolitiska stödområdena 1 och 2 beviljas starta eget-bidrag utan att de är eller riskerar att bli arbetslösa. Min bedömning är att de olika statliga insatser som redan finns är tillräckliga för att möta behovet av kapital med rimligt risktagande. Skulle omställningsgruppen eller andra komma att lämna förslag till ytterligare åtgärder är jag naturligtvis beredd att pröva dessa.