ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11916 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:916 av () till jordbruksminister om lantbrukarnas SAM-blanketter När det gäller lantbrukarnas ansökningar om arealbidrag i olika former är kontakten mellan , länsstyrelserna och den enskilde lantbrukaren inte den bästa. Kontakterna mellan lantbrukaren och dessa instanser måste skötas smidigare och på ett välvilligare sätt från myndigheternas sida än vad som sker . Om t.ex. en siffra hamnat i fel kolumn men texten visar vad som gäller måste det gå att rätta till på ett enkelt sätt. Detta kan ha stora ekonomiska konsekvenser för den enskilde lantbrukaren, som av misstag begår fel. Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder ämnar jordbruksministern vidta för att förbättra kontakten mellan , länsstyrelserna och den enskilde lantbrukaren?
fr · GN11917 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:917 av () till socialminister om lagen om assistans och bilstöd Bilstöd till handikappade finns reglerade i lagen och i förordningen (1988:890). Enligt denna lag krävs det i många fall att den funktionshindrade själv ska kunna köra bilen för att få tillgång till bilstödet. En person som har beviljats stöd enligt lagen om LSS (1993:387) men inte själv kan köra bilen har enligt nuvarande lagstiftning ingen möjlighet att få bilstöd, såvida han inte är beroende av bil för sin försörjning eller genomgår "yrkesinriktad utbildning under vilken han får utbildningsbidrag". Om denne vuxne person forskarstuderar och för sin dagliga livsföring är beroende av personliga assistenter och på grund av sin sjukdom omöjligt kan använda färdtjänsten så återstår inget samhälleligt bilstöd. Den personliga assistenten ska hjälpa den funktionshindrade med att utföra sådant som han inte klarar av själv som bl.a. att köra bilen. Enligt kan inte bilstöd beviljas eftersom forskarstudier på universitetsnivå inte kan knytas till den typ av utbildningsbidrag som lagen avser. Uppenbarligen är lagen om assistans (LSS) i konflikt med lagarna som reglerar bilstödet. Med hänvisning till det anförda ställer jag följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att lagen om bilstöd ska inkludera funktionshindrade som har ett stort behov av bil och harmonisera bilstödslagen med LSS som är en mer grundläggande lag när det gäller de funktionshindrades rättigheter?
fr · GN11918 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:918 av () till socialminister om barns och mödrars välfärd uppmärksammade en rapport till FN om barns rättigheter i , det oroväckande är, att så många barn faller utanför det som föreskriver och det som kan anses vara en svensk miniminivå för trygghet och rättigheter. Orsaken sägs i rapporten bero på konsekvenserna av de ekonomiska nedskärningarna, men även en ökad social utslagning och brist på politisk vilja. har ytterligare en studie offentliggjorts som visar att inte finns med bland de tio bästa staterna när det gäller @ för mödrar och barn @ att bo i. anses vara det land som är bäst att bo i @ för mödrar och barn. Utbildning och familjeplanering anses vara de viktigaste faktorerna för barns och mödrars välfärd. har som vi vet lyssnat till sina medborgare och genomfört ett vårdnadsbidrag till familjerna och satsat på barnomsorgen. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förbättra situationen för barn och mödrar i ?
fr · GN11919 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:919 av Skånberg (kd) till socialminister om sena aborter den 11april kunde man läsa om hur ett mellan levt i efter en sen abort, som utförts vid ett sjukhus i . Sjuksköterskan som tjänstgjorde vid aborten kunde bara "täcka över det, göra det så bekvämt som möjligt och vänta på att fostret skulle dö". Tidningen belyste även ett liknande fall i där ett med Downs syndrom, vid 22 fullgångna graviditetsveckor, aborterats och levt efter aborten. Även i har berättats om aborterade som "kved och kippade efter andan" såsom gynekologen rapporterade händer även i vid sena aborter (). Risken vid aborter i 21:a och 22:a graviditetsveckan är att gränsen för livsduglighet har passerats och att man närmar sig den tidpunkt då barn verkligen har räddats till livet vid prematura förlossningar. Ytterligare en risk är att man utför aborter av barn (enligt definition av ordet), detta inte minst med tanke på att felmarginalen för att fastställa hur långt graviditeten fortskridit i graviditeten är plus minus . Vid en interpellationsdebatt den 21maj 1999 där jag aktualiserade denna fråga, ville socialminister vänta med att besvara frågan om att sänka den övre gränsen för sena aborter. Socialministern "erfor" att () vid ett sammanträde "beslutat att ta upp frågan om definition av och barn till förnyad diskussion". Är socialministern beredd att pröva frågan om de sena aborterna?
fr · GN11920 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:920 av Skånberg (kd) till socialminister om fetalt alkoholsyndrom Av de ca 100@200 barn som föds som skadats av alkohol under graviditeten, och som skulle uppfylla kriterierna för diagnosen fetalt alkoholsyndrom, (FAS), nämligen tillväxthämning, missbildningar och hjärnskador, är det dock endast cirka tio barn i som får diagnosen. Därutöver tillkommer två så många barn som har påvisbara skador av alkohol, men som inte uppfyller alla diagnoskriterierna, deras skador betecknas som fetala alkoholeffekter, FAE. Såväl FAS som FAE innebär livslånga och ofta dolda funktionshinder för individen. Olika alkoholpreventiva åtgärder riktar sig till gravida kvinnor, ungdomar och socialt utsatta familjer, vilket är nödvändigt och bra. För de barn som föds med alkoholrelaterade hjärnskador är resurserna dock mycket bristfälliga. Kunskapen om konsekvensen av alkohol under graviditeten är dessutom mycket dålig, både inom sjukvård, socialtjänst, barnomsorg, familjehem, skola och i samhället i övrigt. Utöver de funktionshinder som de primära hjärnskadorna orsakar, drabbas personer med alkoholrelaterade fosterskador av en mängd s.k. sekundära symtom i form av socioekonomiska och psykosociala problem, som ofta felaktigt tolkas av omgivningen som huvudproblem och kortsiktiga/olämpliga resurser sätts därför in. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förbättra kunskapen bland dem som arbetar med alkoholskadade barn, och för att ge personer med alkoholrelaterade fosterskador tillgång till behovsanpassade resurser?
fr · GN11921 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:921 av Skånberg (kd) till kulturminister om visning av våld och pornografi i svensk TV Det är för ett nytt avtal med . I avsikt att minska visningen av våld och pornografi i brittisk TV har den brittiska regeringen enligt uppgifter i medier infört en paragraf om "taste and decency", smak och anständighet, i brittiska TV-bolaget . Avser kulturministern ta initiativ för att på liknande sätt minska visningen av våld och pornografi i svensk TV?
fr · GN11922 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:922 av () till statsrådet om regler för bidrag till organisationer har tagit fram en rapport om det statliga bidraget till ungdomsorganisationer och denna har varit ute på remiss. Det finns ett behov av att förändra systemet i takt med att omvärlden förändras. Det växer fram nya organisationsformer och den traditionella föreningsformen måste mäta sig med olika former av nätverk och andra former av sammanslutningar. Vi lever i ett samhälle där behovet av generationsövergripande aktiviteter och behovet av goda vuxna förebilder är stort. Det är därför inte tillfredsställande att, enligt förslaget från , vissa organisationer som bedriver verksamhet för barn och ungdomar riskerar att hamna utanför bidragsreglerna. Det gäller t.ex. kristna församlingar och Svenska Ungdomsringen för bygdekultur, likväl som de som organiserar barn- och ungdomsverksamhet inom folkmusik- och folkdansområdet. Jag anser att det är oerhört viktigt att vi tar till vara och utvecklar vårt svenska kulturarv och dessa organisationer bör få samma möjligheter att verka som övriga. Utöver dessa talas det nu även om att de som rubriceras som naturvårdsorganisationer kan komma att omfattas av de förändrade reglerna. är en sådan organisation som inte längre skulle kunna delta i erfarenhetsutbyte och få bidrag genom . Min fråga till statsrådet är vilka initiativ som kommer att tas för att dessa organisationer ska komma i åtnjutande av medel för att fortsätta sin viktiga verksamhet.
fr · GN11923 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:923 av () till jordbruksminister om situationen för burhöns Enligt uppgifter i medier pågår ett omfattande dispensprogram, som innebär att det kommer att finnas stora mängder höns som sitter fast i samma burar som förbjöd 1988, alltså hela . 1997 upphävde under stor uppmärksamhet det ursprungliga burförbudet. Bilden i medierna ger intryck av att den ansvariga myndigheten ägnat stora resurser åt att utarbeta dispensprogram, med samma åtgärder som bl.a. djurskyddsrepresentanterna i referensgruppen för fjäderfäfrågor gjorde tummen ned för. Enligt uppgift planerar att förlänga dispenserna för de buräggsproducenter som inte kan installera de nya modifierade burarna . I har landets landsbygdsminister engagerat sig i frågan om burhönsens situation. Företaget marknadsför ägg från hönor som inte bara kan röra sig fritt inomhus, utan också gå ut i solen och picka i marken efter föda. Fem miljoner hönor, av värphönorna i går ute. Den engelska regeringen stöder aktivt projektet med pengar från det nya jordbruksutvecklingsprogrammet. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att påskynda processen avseende burhönsens situation?
fr · GN11924 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:924 av () till statsrådet om kvinnodiskriminering i utlänningslagen När bestämmelsen om skydd på grund av fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning infördes i utlänningslagen ansåg att man i enlighet med UNHCR:s förslag i stället borde ha breddat tolkning så att den också innefattar förföljelse på grund av kön eller genus och sexuell läggning. Det har visat sig att bestämmelsen tillämpats ytterst sällan, på några fall där det varit risk för könsstympning i och på några homosexuella ifrån . Även om förföljelse är genusrelaterad är det i grunden förföljarens ideologi som bestämmer att människor som avviker från sin tilldelade genusroll ska förföljas. Kvinnor som fruktar förföljelse på grund av att de överskridit sociala normer förföljs inte på grund av att de är kvinnor utan på grund av att de vägrar att vara "riktiga" kvinnor. Kvinnor våldtas inte enbart därför att de är kvinnor, de våldtas för att fastslå eller återupprätta deras sociala underordning. Om en kvinna i protesterar mot de s.k. hedersmorden eller kvinnor i vägrar bära slöja, är detta uttryck för en politisk åsikt som kan leda till sådan förföljelse som avses i . En annan konsekvens av att skapa en särskild skyddsbestämmelse, som i flera avseenden ger en sämre ställning än , är att härigenom riskerar att bryta mot förbudet mot kvinnodiskriminering som vi i flera konventioner förbundit oss att följa. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet: Avser regeringen att ta initiativ för att upphäva 3 kap. 3§ 3 utlänningslagen och i stället bredda tolkningen av ?
fr · GN11925 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:925 av () till statsrådet om asylsökande kvinnor Efter lagändringen den 1januari 1997 tillkom en ny lydelse i utlänningslagen om skyddsbehövande i övrigt. Skyddsbehövande i övrigt är bl.a. den som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse. Anledningen till detta tillägg var att denna grupp bedömdes vara i behov av ett starkare skydd än vad tidigare lagstiftning kunde erbjuda. Tyvärr har inte den nya skyddsbestämmelsen medfört någon större förändring i sak, endast ett fåtal fall har beviljats uppehållstillstånd med hänvisning till regeln. T.ex. två flickor från som bedömdes riskera att bli könsstympade och några homosexuella män från bl.a. de forna . Runtom i världen finns det många kvinnor som, på grund av att de brutit mot sina sedvänjor, dödats, misshandlats eller riskerar att utsättas för våld. och gör den bedömningen att kön som skäl för asyl fortfarande inte räknas. Det är mycket viktigt att de samtal som förs med kvinnorna sker med användning av auktoriserad tolk när sådan finns i det aktuella språket. Tolken ska alltid vara av samma kön. Detta är väldigt viktigt för de utsatta kvinnorna. För att kunna utrycka sin rädsla måste de kunna känna sig trygga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser ministern att se över tolkanvändningen hos och ?
fr · GN11926 · 2000-05-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:926 av () till statsrådet om rätt till tjänstgöring för alla med barn har ordinarie befattningshavare rätt till partiell tjänstledighet, , när man har barn . Detta för att det ska finnas mer tid för barnet. Många har utnyttjat denna möjlighet men för alla de som inte har ordinarie arbete finns inte denna möjlighet. Det finns många, särskilt inom den offentliga sektorn, som bara har olika vikariat och därför inte har rätt till partiell tjänstledighet. Detta skapar ojämlikhet men det drabbar också barnet. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsrådet: Avser regeringen föreslå förändringar så att även de som inte har ordinarie anställning får rätt att arbeta när man har barn ?
fr · GN11927 · 2000-05-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:927 av () till socialminister om barnens hälsa Enligt en ny rapport från blir barnens totala hälsa allt sämre. Enligt tidigare rapporter har den fysiska hälsan hos svenska barn varit god medan det har funnits orosmoln avseende den psykiska. Men är även den fysiska hälsan i farozonen vilket är alarmerande. I har spädbarnsdödligheten varit mycket låg men befarar man att den kommer att stiga. Det är bra att vi kontinuerligt får olika rapporter men huvudfrågan är vilka åtgärder vi vidtar med anledning av rapporterna. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder avser regeringen vidta med anledning av den avlämnade folkhälsorapporten vad gäller barns hälsa?
fr · GN11928 · 2000-05-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:928 av Skånberg (kd) till socialminister om CAN:s nya alkoholstatistik , , följer konsumtionsmönstren för alkohol och narkotika väl och informerar om den alkohol- och narkotikapolitiska situationen. Det finns all anledning att känna en djup oro över de siffror som presenterades då det visar sig att av de unga män som mönstrar berusar sig en gång eller oftare. var motsvarande siffra . Risken för framtida storkonsumtion med åtföljande skador och social utslagning är överhängande. De tal som redovisas nu är tillbaka till den alarmerande nivå som rådde och som då löstes med skärpta försäljningsregler för öl, lördagsstängda systembutiker och annonsförbud. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att minska berusningsdrickandet bland ungdom?
fr · GN11929 · 2000-05-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:929 av () till näringsminister om halonförbudet Med anledning av min fråga 1999/2000:720 om svenska särkrav om halon svarade ministern att han avsåg ta initiativ till att frågan diskuteras inom . Sedan jag ställde frågan har enligt uppgift nu ett svenskt rederi fått avslag på sin ansökan om dispens för att slippa byta ut brandsläckningsanläggningen. är bundet till förordningen 1995:636 men dispenser kan utdelas t.o.m. den 30juni 2000. Att byta ut en halonanläggning innebär dels en stor kostnad, dels finns det säkerhetsrisker med koldioxidalternativet och dels riskerar att förlora många fartyg till andra länder som avser att inte tillämpa halonförbudet på existerande fartyg. Exempel på sådana länder är enligt uppgifter jag fått: , , . har i brev till den 10mars uttryckt att förbudet innebär en konkurrensnackdel för svensk sjöfartsnäring, samt att det inte leder varken till en förbättrad sjösäkerhet eller bättre miljö. Den återstående svenska handelsflottan, men även fiskerinäringen, väntar på ett besked om halonförbudet kommer att tillämpas endast på nybyggda fartyg eller även befintliga efter den 30juni. Tiden är knapp och risken för utflaggning är stor. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra utflaggning av svenska fartyg med anledning av halonförbudet?
fr · GN11930 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:930 av () till statsrådet om kön och flyktingskydd i utlänningslagen Många brott som begås mot de mänskliga rättigheterna är könsspecifika. Tusentals unga flickor könsstympas . Kvinnor över hela världen dödas, utsätts för grovt våld eller riskerar att utsättas för våld genom att de bryter mot sina hemländers traditioner. Våldtäkt har blivit ett vanligt vapen i väpnade konflikter för att förödmjuka och tortera fienden. För att undgå grov diskriminering av de här slagen tvingas många kvinnor att fly sina hemländer. Ett flertal söker sig till . Dessvärre har inte visat sig vara en självklar för de personer som förföljs och tvingas fly på grund av sitt kön. Sedan genomförandet av reform av utlänningslagen, vars syfte bl.a. var att stärka skyddet för de som tvingas fly på grund av sitt kön eller homosexualitet, har endast ett fåtal personer beviljats uppehållstillstånd med hänvisning till den nya skyddsregeln om övriga skyddsbehövande i 3 kap. 3§ punkt 3 utlänningslagen. Tillämpningen av den nya skyddsregeln har skett mycket sparsamt, vilket i praktiken medfört att skyddet för denna grupp försämrats. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga: Är regeringen beredd att föreslå en ändring av skyddsregeln i 3 kap. 3§ punkt 3 utlänningslagen så att det medför ett fullgott skydd för de som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sitt kön eller homosexualitet?
fr · GN11931 · 2000-05-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:931 av () till utrikesminister om miljösanering efter FN har efter kriget på gjort en miljökonsekvensanalys, Task Force. Analysen bygger på att man efter utrett vilka miljöskadorna är i det krigsdrabbade området och att föreslå åtgärder för att skydda befolkningens hälsa och rena miljön. I utredningen konstateras att det finns mycket allvarliga miljöskador där åtgärder krävs. Meningen med den analysen var att snabbt kunna göra nödvändiga åtgärder för att sanera i miljön så att människor skulle kunna återvända till sin hembygd. De signaler som regeringen ger till de flyktingar som finns i är att de nu kan återvända hem. Trots att nödvändiga saneringsåtgärder ännu inte gjorts. För att kunna vidta de i analysen föreslagna saneringsåtgärderna krävs att EU och Natoländerna bidrar med pengar. Det är naturligtvis bråttom eftersom flyktingar nu börjar återvända och att miljösaneringen bör vara gjord innan människor åter börjar vistas i dessa områden. Jag vill därför veta på vad sätt bidragit till att miljösanera områdena och om man inom EU-kretsen anser att tillräckliga medel avsatts från svensk sida. Min fråga till utrikesministern: På vilka sätt har, eller kommer aktivt bidra till att se till att miljösaneringen är möjlig att genomföra?
fr · GN11932 · 2000-05-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:932 av () till finansminister om sänkt moms för nöjesparker Det är av yttersta vikt att nöjesparker kan konkurrera med det övriga kulturutbudet på lika villkor. Om man sänker momsen för djurparker innebär det att de flesta stora besöksmål i har moms. Enligt punkt 7 i bilaga H i EG:s sjätte direktiv får en reducerad skattesats tillämpas för tillträde till shower, teatrar, nöjesparker, konserter, museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella arrangemang och anordningar. Enligt EG tillhör således nöjesparker (av permanent karaktär) det område som man definitionsmässigt betraktar som kultur. En stor del av parkernas verksamhet är att erbjuda gästerna konserter, utställningar, temadagar (landskapsdagar, invandrardagar, idrottsdagar, lantbruksdagar, antivåldsdagar etc.) teaterverksamhet m.m. Merparten av detta utbud kommer gästerna till del utan att någon speciell avgift erläggs. Det betalas i stället av entréintäkten som är belagd moms. Konserter, shower, cirkusar och teaterföreställningar beskattas olika beroende på om de äger rum i en nöjespark eller i annan lokal. Flera museer utvecklas mer och mer till att bli upplevelseattraktioner (t.ex. och Cosmonova) och har verksamheter som är typiska för nöjesparker. Alla aktörer inom kulturområdet bör, genom en neutral momsbeskattning, få samma förutsättningar. Med anledning av det som anförts ovan: Vilka möjligheter ser finansministern att momsen även sänks för nöjesparker av permanent karaktär?
fr · GN11933 · 2000-05-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:933 av () till miljöminister om gamla träd och hotade arter kom med rapporten av jätteträd, som visade på de höga biologiska värden dessa har. Många rödlistade arter @ ett hundratal @ är beroende av gamla träd. Det gäller främst skalbaggar, där många arter har minskat rejält på grund av det moderna skogsbruket. Man finner sådana stora träd i t.ex. ekar i inägomark, som vårdträd på gården, som alléträd, vägträd eller som hamlade träd i betesmark. vet man att många av dessa gamla träd är i behov av åtgärder och i vissa fall av akut vård för att överleva. Även gamla barrträd är viktiga och måste skyddas. Tyvärr finns för dålig kunskap om förekomsten . På om rödlistade arter den 10maj togs frågan om gamla träd upp. Inventeringar visar att de träd som skulle bli gamla träd då dagens gamla jättar dör inte finns. De avverkades innan naturhänsyn blev vanligt i skogsbruket. De hotade arter som är beroende av gamla stora träd riskerar alltså att försvinna som dagens gamlingar. Det är nu mycket angeläget att se till att dagens gamla träd inte avverkas utan hålls vid liv så länge det bara är möjligt. Behovet av inventeringar, skydd och vård ökar för att kunna rädda många hotade arter som är helt beroende av gamla träd. Jag vill fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för de arter, som är beroende av gamla träd och för vilka framtiden enligt Artdatabanken ser mörk ut om inget görs?
fr · GN11934 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:934 av de () till socialminister om hjälpmedelsbehov Enligt uttalanden av socialministern ska ingen funktionshindrad fråntas eller nekas hjälpmedel som behövs för individuella behov. Detta ska gälla oavsett vilken arbetsgivare den funktionshindrade väljer för sin personliga assistans enligt LSS/. Vidare ska, enligt socialministern, en överenskommelse mellan och garantera de funktionshindrade sina hjälpmedel. Vackra ord och ståtliga överenskommelser till trots finns det fortfarande funktionshindrade som inte får sina hjälpmedel på grund av att berörda politiker inte bryr sig om överenskommelsen mellan och . Socialministern har det yttersta ansvaret härför. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att tillförsäkra att alla funktionshindrade i ska få sina individuella hjälpmedelsbehov tillgodosedda enligt överenskommelsen mellan och ?
fr · GN11935 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:935 av de () till statsrådet om hyressättning av fastigheter på Öja (Landsort) Efter att flyttat i land sin verksamhet på Landsort har numera förvaltningsansvaret. Samtliga aktörer, inklusive , förordade dock som ny huvudman. kan inte utan mandat från regeringen övergå till en självkostnadshyra. Därför har hyrorna satts efter marknadsmässiga villkor. Fastighetsverkets lokalhyressättning för näringsverksamhet på Öja är direkt kontraproduktiv i förhållande till andra regionalpolitiska mål som regeringen har för . Avser regeringen att ge mandat att göra avsteg från förordningen om förvaltning av statliga fastigheter m.m., i syfte att kunna tillämpa någon form av självkostnadshyra vad gäller näringsfastigheter på Öja (Landsort)?
fr · GN11936 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:936 av de () till finansminister om avfallsskattens negativa konsekvenser En majoritet i har beslutat om en avfallsskatt fr.o.m. den 1januari . Syftet med att ta ut en avgift på 250kr/ton avfall som deponeras på större sopanläggningar sades vara att minska sopmängden. var det enda parti som sade nej till denna nya miljöskatt. Vi varnade bl.a. för att avfallet i stället skulle hamna i naturen och att beslutet missgynnade större välorganiserade deponianläggningar. Tyvärr tycks vi ha fått rätt. Nedskräpningen i naturen har ökat. Avser regeringen att ompröva avfallsskatten och dess utformning?