ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12680 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:680 om radonhalt i vattenverk har frågat miljöministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att minska radonhalten i vattenverk. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Radonet från vattenverket utgör inte någon fara för allmänheten. Däremot kan fara finnas för dem som arbetar på platsen. har på flera håll konstaterat höga värden för radon i vattenverk. Frågan har uppmärksammats inom och brev om frågan har gått ut till samtliga yrkesinspektionsdistrikt. Tillsynsinsatserna har därefter intensifierats, bl.a. har i genomfört ett särskilt projekt angående denna fråga. De lokaler där de höga värdena förekommer är visserligen inte permanenta arbetslokaler men problemet är ändå allvarligt. Regler om exposition för radon i arbetet finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om hygieniska gränsvärden. Med hänsyn till de insatser som görs av anser jag inte att det finns behov av ytterligare åtgärder från regeringens sida.
frs · GN12681 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:681 om IT-företag och kollektivavtal har frågat mig om regeringen avser föreslå att skattemedel i form av företagsstöd inte får gå till företag som saknar kollektivavtal. Bakgrunden till frågan är att det, enligt , finns företag, som kameraövervakar sina anställda och erbjuder sina anställda bonus om de inte kollektivansluter sig. Det verkar vidare, enligt Wahlén, som om detta är vanligast förekommande i callcenter-sektorn och i företag som utlokaliserats med hjälp av bl.a. statliga företagsstöd. Allmänna regler om kollektivavtal finns i medbestämmandelagen. Enligt lagen finns det inte någon rättslig skyldighet för en arbetsgivare att teckna kollektivavtal. Det sammanhänger närmast med den tradition som finns på svensk arbetsmarknad om fria förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Medbestämmandelagen innehåller regler om förenings- och förhandlingsrätt som stöder en fackförenings strävanden. Föreningsrätten innebär i korthet att en arbetsgivare inte får vidta åtgärder till nackdel för en arbetstagare för att denne har organiserat sig. Inte heller får en arbetsgivare förmå någon att inte organisera sig. Att erbjuda en arbetstagare bonus i syfte att förmå honom eller henne att inte vara med i en fackförening kan vara en kränkning av föreningsrätten. En annan fråga är att lagstiftaren anser att det är lämpligt att löner och allmänna anställningsvillkor regleras genom kollektivavtal. Det skulle däremot leda långt att införa regler som tvingar en arbetsgivare att teckna kollektivavtal. Medbestämmandelagen bygger rent principiellt på att fackföreningar har frihet att ytterst ta till stridsåtgärder för att förmå en arbetsgivare att teckna kollektivavtal. Det sagda kan även uttryckas som att det är en fråga för arbetsmarknadens parter. När det gäller frågor rörande kameraövervakning vill jag säga att en utredning som ska belysa integritetsfrågor i arbetslivet är under arbete. Jag ser därför ingen anledning att vidta någon åtgärd i denna del. De regler som gäller för aktuella regionalpolitiska företagsstöd innebär bl.a. att stöd endast får beviljas om företaget visar att de anställdas löner och andra anställningsförmåner är minst likvärdiga med vad som följer av tillämpligt kollektivavtal. Vidare ska även beaktas vikten av att de anställda tillförsäkras en tillfredsställande arbetsmiljö. De direkta företagsstöden inom regionalpolitiken ses också över av den regionalpolitiska utredningen, i vilken är ledamot. Det finns således möjlighet för Wahlén att i denna utredning aktualisera eventuella missförhållanden. När utredningen lämnat sina förslag till regeringen avser regeringen att ta ställning till eventuella förändringar vad gäller dessa företagsstöd.
frs · GN12682 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:682 om färdtjänsten har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att färdtjänstlagen ska fungera som ursprungligen var avsett. Runegrund påstår att lagändringen har medfört vissa allvarliga försämringar, som att rätten till ledsagare har inskränkts och att personer med medicinska funktionshinder fått det sämre. Jag är medveten om att det förekommer klagomål på färdtjänsten och att vissa hävdar att detta, åtminstone till en del, beror på den nya färdtjänstlagen. En förändring av lagen bör emellertid baseras på ett bättre underlag och arbete pågår med att ta fram ett sådant. gav regeringen m.fl. myndigheter i uppdrag att utvärdera handikappolitiken inom transportområdet. Färdtjänsten pekas ut som prioriterat delområde. Uppdraget ska slutredovisas den 31december 2001. har dessutom ålagts att till den 1november 2000 redovisa en delrapport om tillståndet och utvecklingen inom färdtjänsten, fr.o.m. den 1januari 1998 t.o.m. den 30september 2000. Den 25mars 1999 gav regeringen i uppdrag att till den 31december 2000 redovisa en övergripande utvärdering av handikappolitiken på transportområdet. Den utgör ett komplement till det uppdrag, som regeringen givit åt m.fl. När dessa utredningar är klara, kommer vi att ha ett betydligt bättre underlag för eventuella förändringar av handikappolitiken på transportområdet. Det inkluderar självfallet även färdtjänsten. I avvaktan på detta har jag inga planer på att förändra färdtjänstlagen.
frs · GN12683 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:683 om den småskaliga elproduktionens framtid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att miljövänlig inhemsk elproduktion inte slås ut på grund av konkurrens från t.ex. importerad kolbaserad elkraft när stödet upphör . Jag vill först göra vissa klarlägganden när det gäller det nuvarande stödet. Den upphandling som genomfört på uppdrag av regeringen syftade i första hand till att skapa enhetliga inköpsförhållanden för den småskaliga elproduktionen. Resultatet av upphandlingen har också utgjort ett viktigt underlag då regeringen tagit ställning till det tillfälliga stödets storlek. Regeringen har föreslagit att bidraget ska uppgå till 9öre/kWh. Stödet prövas av Europeiska kommissionen. Regeringens bedömning är att denna stödnivå kommer att ge den småskaliga elproduktionen i stort sett oförändrade villkor i avvaktan på en mer långsiktigt lösning. För att finna en sådan lösning genomför nu en interdepartemental arbetsgrupp en översyn av systemen för stöd till förnybar elproduktion. Arbetsgruppen ska se över samtliga stödordningar på området och, om det bedöms lämpligt, föreslå ett samlat program. En departementsrapport med arbetsgruppens förslag kommer att publiceras och synpunkter på förslaget kommer att inhämtas vid en hearing den 29mars. Till denna hearing är såväl myndigheter och branschföreträdare som representanter för riksdagspartierna inbjudna. Regeringen avser därefter att återkomma till i denna fråga eller i budgetpropositionen .
frs · GN12684 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:684 om kränkningar vid universitet och högskolor har frågat mig på vilket sätt jag avser att trygga studenters livssituation så att kränkningar och trakasserier inte förekommer på landets universitet och högskolor. hänvisar i sin fråga till studenter och sexuella trakasserier. Låt mig börja med att säga att trakasserier eller andra former av kränkningar grundat på kön inte accepteras inom högskolan. Detta finns tydligt uttalat i högskoleförordningen. Det är angeläget att samtliga studenter känner sig väl behandlade på högskolan och har en trygg studiesituation. Som påpekar omfattas inte studenter av jämställdhetslagen eftersom denna utgör en del av det arbetsrättsliga regelverk som har till ändamål att främja jämställdhet i arbetslivet. Lagen reglerar förhållandet arbetsgivare och arbetstagare. Studenter har inte ett sådant förhållande till universiteten eller högskolorna att regler av arbetsrättslig karaktär kan tillämpas. Som en konsekvens av detta införde regeringen bestämmelser om sexuella trakasserier i högskoleförordningen (1kap. Universitet och högskolor fick då en tydlig skyldighet att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att studenter utsätts för sexuella trakasserier. Vidare infördes en definition av begreppet sexuella trakasserier som motsvarar den som finns i jämställdhetslagen. Studenter som utsätter andra studenter för sexuella trakasserier kan enligt högskoleförordningen bli föremål för disciplinära åtgärder, dvs. varning eller avstängning (10kap. Om en lärare utsätter en student (eller annan lärare) för sexuella trakasserier kan läraren bli föremål för arbetsrättsliga åtgärder, såsom uppsägning, enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. Jag förutsätter att universitet och högskolor tar sitt uttalade ansvar och arbetar aktivt både med förebyggande åtgärder och med de verktyg som finns när något inträffar. har som tillsynsmyndighet här ett viktigt ansvar att se till att lärosätena följer högskoleförordningen.
frs · GN12685 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:685 om har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att ska fullgöra sina åtaganden vad gäller det av Europeiska rådets möte i prioriterade projektet i det transeuropeiska nätverket. Vad gäller det transeuropeiska nätverkets 14 prioriterade projekt är delaktigt i två av dessa, nämligen projekt nr11 och projekt nr12 Nordiska triangeln. Europeiska kommissionen sammanställde en årsrapport över de prioriterade projekten till i . I denna rapport nämns att projektet planeras att vara färdigt samt att totalkostnaden och färdigställandetidpunkten är osäker. Orsaken till detta är att projektet består av många delprojekt. Europeiska kommissionen offentliggjorde den 15september 1999 årsrapporten över de transeuropeiska nätverken, även då nämns de 14 prioriterade projekten. I denna rapport nämns att projektet beräknas vara klart först . Någon särskild uttalad kritik mot av det slag som nämns kan inte utläsas i någon av rapporterna. har arbetat med kapacitetsförstärkning av både E6, E4 och E18. En del av arbetena har fått bidrag från EU, såsom E18 Örebro@Arboga, E6 Håby@Rabbalshede och E6 Lerbo@Torp. kommer Sunningeleden att invigas och E6 Håby@Rabbalshede.
frs · GN12686 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:686 om public service-televisionens integritet har frågat mig om jag avser att verka för förtydliganden inom radio- och TV-lagen så att ett förfarande där försöker skapa reklamintäkter på annat sätt än via etern inte är möjligt . Frågan föranleds av att och gemensamt presenterar 2000 på en hemsida på Internet. Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att lägga fram ett brett underlag inför beredningen av de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod. I kommittédirektiven konstateras att det skapas nya möjligheter genom ny teknik, framför allt Internet, för programföretagen att göra programinnehållet tillgängligt för allmänheten. Utredaren ska överväga om det finns behov av några särskilda riktlinjer för hur programföretagen gör innehåll tillgängligt på annat sätt än genom radio- och TV-sändning.
frs · GN12687 · 2000-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:687 om vilda djur och äventyrsturister har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att förhindra att vilda djur, som t.ex. isbjörnar, kommer till skada till följd av äventyrsturister. Konflikter mellan naturvård och äventyrsresor och vad som kan kallas extremsporter är dessvärre inte något nytt fenomen. I områden över vilka inte har någon bestämmanderätt har regeringen naturligtvis inga möjligheter att agera direkt. I den starkt ökande turismnäringen anser jag det angeläget att verksamhetens inverkan på miljön beaktas. I såväl det nationella som det internationella miljövårdsarbetet driver regeringen den s.k. sektorsprincipen, som innebär att varje sektor i samhället ska ta sitt ansvar i miljövårdsarbetet. För oss i börjar detta bli en självklarhet, men i det internationella arbetet är vi något av pionjärer. Vid nästa partsmöte med konventionen för biologisk mångfald står biologisk mångfald och turism på dagordningen. Jag kommer att se till att verkar för att turismen utvecklas på ett för miljön och den biologiska mångfalden hållbart sätt.
frs · GN12689 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:689 om tillfälliga arbetstillstånd för säsongsarbetare har frågat vilka åtgärder statsrådet avser att vidta när det gäller reglerna kring tillfälliga arbetstillstånd för säsongsarbete. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd utifrån att tillfälligt arbetstillstånd gällande endast kan beviljas den 15maj@15oktober för säsongsarbete. Problemet som framhåller är att vissa odlare är i behov av tillfällig arbetskraft innan den 15maj, t.ex. de öländska jordgubbsodlingarna behöver arbetskraft fr.o.m. den 15april. Jag är också medveten om att det finns problem med att arbetstillstånd för säsongsarbete inte kan ges efter den 15oktober, t.ex. för de odlare som ska skörda pumpor när efterfrågan är som störst vid allhelgonahelgen . Jag är medveten om att reglerna för tillfälliga arbetstillstånd för säsongsarbete uppfattas som komplicerade och missgynnande av många seriösa företagare inom trädgårdsnäringen. För att få en helhetsbild kommer jag att ta kontakt med och diskutera problematiken, eftersom det är länsarbetsnämnderna som beslutar om dessa tillstånd. Därefter kommer jag att ta ställning till om det är nödvändigt att vidta några åtgärder.
frs · GN12690 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:690 om väganslagen har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att ekonomiska medel avsätts i vårpropositionen så att vägar, av typ , kan åtgärdas. Bakgrunden till fråga är den demonstration som genomfördes den 10mars och riktade sig till ledning i , gällande tillståndet på . Som skriver i sin fråga är det i som prioriterar vilka åtgärder som ska göras på länsvägar. Av en total summa på i länstrafikplanen för för åren 1998@2007 har valt att avsätta ca för åtgärder på . Ungefär hälften av dessa pengar är utlagda i planen under perioden 2005@2007. Anslaget till vägunderhåll har höjts till en nivå som motsvarar vad som är angivet i den nationella väghållningsplanen. Däremot har inte anslaget för investeringar i regionala planer, där vägförbättringar ingår, kunnat höjas. I det pågående arbetet med en proposition om inriktningen av infrastrukturåtgärder för åren 2002@2011, och i arbetet med den ekonomiska vårpropositionen, övervägs frågan om medel för vägunderhåll och vägförbättringar.
frs · GN12691 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:691 om träskiveindustrins villkor har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att införa en konkurrensneutral spån- och flismarknad. Bakgrunden är att den ökade efterfrågan på biobränslen i fjärrvärmeproduktionen har lett till att det har uppstått konkurrens om biprodukterna från skogsindustrin. Från att tidigare främst ha använts som bränsle internt inom skogsindustrin och som råvara, har biprodukter såsom spån numera i allt större utsträckning sålts som bränsle till fjärrvärmeverken. Detta beror till en del på att det utvecklats pannor som möjliggör eldning med spån. Huvudskälet är dock den ökade energibeskattningen av fossilbränslen och stöd till uppförande av biobränsleeldade kraftvärmeverk. Dessutom har användningen av förädlade trädbränslen såsom pelletar och briketter ökat, till största delen i värmeverken men även på småhusmarknaden. Dessa bränslen tillverkas främst av spån. Framför allt till följd av de höga skatterna på fossila bränslen har således nya användningsområden för spån uppstått, vilket har medfört försörjnings- och lönsamhetsproblem för företag inom träskiveindustrin. tillkallade regeringen en särskild förhandlingsman med uppdrag att ta upp en diskussion med berörda parter, främst sågverksindustrin, producenterna av spån- och träfiberskivor och energiproducerande företag, i syfte att nå en frivillig överenskommelse för att tillförsäkra skivindustrin försörjning med spånråvara. Det var jag själv som som landshövding fungerade som förhandlingsman. Tyvärr visade det sig inte vara möjligt att nå en frivillig överenskommelse och jag, i min egenskap av förhandlingsman, föreslog då ekonomiska styrmedel framför en reglering. Frågan om beskattning av biobränslen liksom frågan om nivån på skatten på fossila bränslen för fjärrvärmeproduktion ingår i den pågående översynen av energibeskattningen.
frs · GN12692 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:692 om platsbrist på fängelserna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avskaffa bristen på fängelseplatser. Målsättningen är att ingen fängelsedömd ska förvaras i häkte mer än någon eller i avvaktan på verkställighet av ett fängelsestraff (prop. Denna målsättning har av olika orsaker inte alltid kunnat uppnås. En förklaring till det är de höga ambitionerna när det gäller att i varje enskilt fall hitta en optimal placering utifrån den enskildes speciella förutsättningar och behov. En annan förklaring är att flera dömda av olika skäl vill sitta kvar i häktet . Beläggningssituationen spelar givetvis också in. gällde som riktlinje att beläggningen vid anstalterna inte borde överstiga . Regering och riksdag uttalade i samband med budgetpropositionen för att detta kvantitetsmått skulle ersättas med ett flexibelt system som i större utsträckning tog hänsyn till förhållandena på de enskilda anstalterna. Vägledande för arbete med anstaltsorganisationen ska i stället vara de kvalitetsmässiga krav och riktlinjer som regering och riksdag ställer upp. Den genomsnittliga beläggningsnivån var och detsamma gäller under början av innevarande år. Detta utesluter förstås inte att situationen i vissa regioner eller på vissa typer av anstalter varit mer ansträngd än på andra håll. är medveten om de problem som finns och har sett över sina placeringsrutiner. Vidare har ett antal stängda platser öppnats. De vidtagna åtgärderna har inte fått avsedd effekt och det finns anledning att närmare analysera orsakerna till de s.k. verkställighetsfallen. ser nu över indelningen i säkerhetsklasser och differentieringen av de intagna. Jag utgår från att de åtgärder som vidtas kommer att leda till förbättringar men följer givetvis noga arbete. Kriminalvården har också i sitt budgetunderlag för begärt extra resurser för att utöka antalet platser både på anstalter och i häkten. Dessa krav behandlas i den pågående budgetprocessen.
frs · GN12693 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:693 om skattesubvention för friskvård har frågat mig om jag avser att verka för att nuvarande regler om skattefri förmån av motion ändras så att en arbetsgivare kan få skattesubvention också för mjukare motionsformer som t.ex. qigong, och avslappningsträning. Frågan om skattefri förmån av enklare slag av motion och annan friskvård har behandlats av Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. som lämnade sitt slutbetänkande Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94). Synen på vad som utgör friskvård har förändrats sedan skattefriheten för enklare motion och annan friskvård infördes. Frågan om behovet av att anpassa skattefrihetens omfattning till denna förändring, bör tas upp i samband med att regeringen överväger de förslag som lämnas i nämnda betänkande. Även om jag i grunden har en positiv inställning till friskvården kan jag därför inte nu ge besked om vilka åtgärder som kan bli aktuella .
frs · GN12694 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:694 om immunitet har frågat mig om vad jag tänker göra för att understödja den chilenska regeringens strävan att beröva hans immunitet och ställa honom inför en chilensk domstol. Det är naturligtvis en besvikelse att inte kunde ställas inför rätta i . måste man komma ihåg att han inte släpps fri på grund av att han anses oskyldig eller på grund av att han som statschef skulle ha en folkrättslig immunitet. Beslutet att låta honom återvända till var grundat på den rättsprincip som innebär att en person måste vara tillräknelig för att kunna ställas inför rätta. åtnjuter i egenskap av senator livslång immunitet i . känner vi till att det finns personer i som arbetar för att han ska ställas inför rätta där. Att häva den immunitet som åtnjuter i är en fråga för . Vi vet t.ex. att den chilenske domaren till den chilenska appellationsdomstolen har inlämnat en framställan om att den immunitet som i egenskap av livstidssenator åtnjuter i , ska hävas. kan inte intervenera i denna interna chilenska rättsprocess. Däremot skulle jag välkomna om immunitet hävdes eftersom jag anser att det är principiellt viktigt att personer som begått allvarliga brott mot mänskliga rättigheter och/eller humanitär rätt faktiskt ställs inför rätta. Det gäller även en statschef eller annan ledare. En diktator som begått sådana brott ska inte komma undan sitt ansvar.
frs · GN12695 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:695 om flyktingarna i Västtimor har frågat mig vad jag avser göra i FN och i andra internationella organisationer för att stödja flyktingarna i Västtimor. Jag instämmer med i det orimliga att östtimoresiska flyktingar i Västtimor fortsatt förhindras att återvända hem. De är omkring 100000, och många önskar återvända. Ansvaret för att de inte gör så ligger till stor del på den pro-indonesiska milisen. Genom desinformation, trakasserier och våld söker den hindra flyktingarna från att lämna lägren i och internationella hjälporganisationer från att bistå flyktingarna. Jag betvivlar inte president vilja att lägga band på milisen och ge fri lejd åt de östtimoreser som vill återvända hem. Presidentens ord har dock ännu inte omsatts i handling av de militära och civila myndigheterna i , även om vissa förbättringar har kunnat noteras. Det borde ligga i intresse att inte låta väpnade grupper sätta sig över landets lagar och de mänskliga rättigheterna. Flyktingarnas återvändande skulle också minska den börda som deras exil för med sig också för . , EU och det internationella samfundet uppmanar kontinuerligt den indonesiska regeringen att kontrollera och avväpna milisen, att ge de internationella organisationerna fritt och säkert tillträde till lägren, och att garantera fri lejd till gränsen för flyktingarna. avser fortsätta härmed tills problemet är löst. UNHCR @ med bl.a. svenskt bistånd @ och de internationella hjälporganisationerna gör sitt bästa i ett svårt läge. Deras närvaro i Västtimor har varit en värdefull motvikt till milisens inflytande. stöder också FN:s arbete i med att bygga upp de institutioner @ en statlig förvaltning, rättsväsendet, hälsovården, utbildningen m.m. @ som krävs för ett fungerande samhälle. Det senaste svenska bidraget om till går till detta syfte. berör också frågan om en tribunal för att döma de ansvariga för brotten mot de mänskliga rättigheterna i . Jag instämmer i bedömning. vill ta på sig ansvaret att döma de skyldiga. Den indonesiske presidenten har i handling visat att han vill bygga ett samhälle i vilket de mänskliga rättigheterna respekteras. En god grund har lagts genom den utredning som gjorts av landets . I denna bekräftas bl.a. att grova MR-överträdelser begåtts i . Ett trettiotal ledare, däribland landets förre , utpekas för att ha ett övergripande ansvar för förra höstens våldsutbrott. En rättslig prövning av MR-överträdelserna i blir ett tecken på att demokratin nu börjat slå djupare rot i . Den skulle också sända ett viktigt budskap till den indonesiska militären: att den inte längre opåtalat kan sätta sig över de mänskliga rättigheterna i de regionala konflikter som pågår i . Om inte lever upp till sina ambitioner att lagföra de skyldiga, bör FN och det internationella samfundet ta initiativ till detta.