ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111272 · 2000-08-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1272 av () till justitieminister om handläggningstider för vapenlicenser Åter slås larm om långa handläggningstider för erhållandet av vapenlicenser. Upp är nu väntetiden vid bl.a. polisen i , som handlägger en stor del av vapenlicensansökningarna i . Irriterade jägare får alltså vänta och därtill drabbas vapenhandlarna, som ofta är småföretagare som tvingas ha de beställda vapnen i lager, innan den som beställt vapnet fått sin licens. I en tidningsartikel i berättades om en vapenhandlare som hade vapen för i lager. Allt för att väntetiden för licenserna var så långa. Jag vet att tidigare fått in anmälningar om "icke acceptabla väntetider" för vapenlicenshandläggningarna. Polisens kommentar i nämnda tidningsartikel är att "situationen är mycket besvärande". Visserligen har jag läst något om att polisen nu tydligen ska få leva på "lånade pengar" för att klara sin verksamhet på en rimlig nivå, men jag är tveksamt till om detta verkligen löser polisens problem på lång sikt. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att handläggningstiderna för vapenlicenserna ska förbättras?
fr · GN111273 · 2000-08-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1273 av () till näringsminister om förbindelse till fastlandet Båttrafiken mellan fastland och har bedrivits i ett halvt sekel genom försorg. har öborna @ kommunikationsgrupp @ framställt önskemål om att leden ska anses som allmän. föreslog också i skrivelse till regeringen att leden skulle klassas som allmän på grund av hävdvunnen rätt. I samma skrivelse angav att man inte avser att i fortsättningen ta ansvar för vintervägen mellan och fastlandet @ trots att vintervägen upprätthållits . Vid uppvaktning av generaldirektör angavs att beslut skulle fattas @ senast . Sådant beslut har inte fattats, utan har i en promemoria angett att man utgår från att färjeleden är enskild väg och att frågan skulle avgöras i samband med den statliga utredning som ska arbeta till slutet av detta år. Detta strider mot det besked som gavs i skrivelsen . Människorna som bor och arbetar på är synnerligen angelägna att deras förbindelse med fastlandet garanteras @ både sommar och vinter. Det är nödvändigt, framför allt för de fastboende och näringsidkarna på ön att året om kunna ta sig till och från sin bostad. Holmöbornas och kommunens utvecklingssatsningar omöjliggörs om inte frågan får sin snara lösning. ligger i största naturreservat i marin miljö och förbereds en ansökan om att ska ingå i . Ön har därmed en stor utvecklingspotential beträffande besöksnäringen inom natur- och kulturområdet. Jag vill med stöd av det anförda fråga näringsministern: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att möjligt ge invånare garanti för fast förbindelse med fastlandet året runt?
fr · GN111274 · 2000-08-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1274 av () till näringsminister om utbyggnaden av I samband med att näringsministern åkte längs blev statsrådet intervjuad i om när E6 uppnått motorvägsstandard längs hela sträckningen fram till norska gränsen. Av intervjun framgick att statsrådet inte kan ge besked om detta. har näringsministern sagt att E6 till norska gränsen ska vara klar . Statsrådets uttalande gör mig mycket bekymrad. Svaret antyder att utbyggnaden på denna mycket trafikerade och olycksdrabbade väg kommer att försenas. Med anledning av ovan refererade intervju vill jag fråga statsrådet om utbyggnaden av till motorvägsstandard inte kommer att vara klar till 2007, utan skjutas upp på obestämd framtid.
fr · GN111275 · 2000-08-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1275 av () till näringsminister om och världsarvsområdet i Vid vägbyggen tas rimliga hänsyn till natur, miljö, kultur och ekonomi. kommer behoven av en ny väg i konflikt med andra intressen och avvägningar måste ske och/eller ett extra tillskott av pengar för att motverka att viktiga företeelser förstörs eller störs. I har tagit fram olika alternativ för att kunna bygga en mycket välbehövlig ny sträckning av . Ett flertal av alternativen går inne i världsarvsområdet med sina hällristningar. Det finns dock två alternativ som går utanför, varav det ena går väster om området och det andra öster om. Med tanke på förhärskande vindriktningar, torde det östra alternativet (grönt i förslaget) vara bäst ur miljö-, natur- och kulturhänsende. Därmed avlastas området helt från närvaron av en och dessutom minskar bilarnas utsläpps påverkan på . i tillhör ett av de nio världsarv har och det är regeringen som ansökt om att de ska klassas som världsarv och har därmed tagit på sig ett ansvar inför all framtid. Jag har tidigare frågat kulturministern om hennes inställning och hon avslutar svaret till mig med: "Genom att ratificera världsarvskonventionen har åtagit sig att bevara de värden som motiverar de svenska områdenas världsarvsstatus. Regeringen har inte för avsikt att frångå detta åtagande." Dessutom har miljöministern i uttalat att: "det finns inte en chans att den nya motorvägen på skulle kunna dras rakt igenom hällristningsområdet vid ." Min fråga till näringsministern är: Vad avser näringsministern vidtaga för åtgärder för att bibehålla och/eller förbättra världsarvsområdets karaktär i som E6 byggs ut till en standard som motsvarar den hårda och tunga trafiken som finns där?
fr · GN111276 · 2000-08-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1276 av () till miljöminister om Polenkabeln togs Polenkabeln i drift. Ur demokratisk synpunkt har hela handläggningen av ärendet Polenkabeln givit mycket övrigt att önska. Det har varit flera moment som kunnat ifrågasättas om man verkligen velat göra en verklig prövning. ligger ärendet hos , där det ska avgöras om kabeln är till större nytta än skada för det svenska samhället. Vilken tilltro får man till en handläggning där denna fråga inte är slutligt prövad, när verksamheten redan är i gång? Finns det en verklig vilja att göra en förutsättningslös prövning? Människors tro på myndigheternas objektivitet skadas naturligtvis allvarligt av ett sådant handlande. Ska vi ha miljöengagerade medborgare måste de känna förtroende för myndigheternas miljöprövning. Avser miljöministern vidtaga några åtgärder, med anledning av att Polenkabeln tagits i drift trots att prövning i kvarstår?
fr · GN111277 · 2000-08-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1277 av () till justitieminister om kriminalvården På fängelset i befinner sig personalen just nu i en ohållbar situation. En intagen är så våldsam att denna den senaste månaden tvingats sitta ensam i en avskild cell. Fångvårdarna använder skyddsutrustning när de ska gå in i cellen. Det handlar om hjälm med visir, arm-, hals- och benskydd och sköldar. Den intagna skriker, sparkar och slåss. Till all lycka har ingen anställd blivit allvarligare. Den intagna har kvar av sitt straff. Utöver det allvarliga i den ovan beskrivna situationen på anstalten är det tankeväckande att ska den person, som kriminalvårdens personal inte kan hantera utan risk för sin egen hälsa, ut i friheten. Det är uppenbart att kriminalvården inte haft möjlighet att ge den intagna den vård som krävs för rehabilitering. Kriminalvårdens generaldirektör har upprepade gånger påpekat att kriminalvården inte längre har resurser för att ge kvalificerad vård på grund av senare års besparingar. Svenska folket har rätt att kräva att den tid dömda är berövade friheten utnyttjas för att minimera risken för nya brott efter avtjänat straff. Detta berättigade krav tillgodoses inte , vilket exemplet från visar. Min fråga till justitieminister är: Vilka åtgärder avser justitieministern vidtaga för att svensk kriminalvård ska kunna leva upp till sina mål att ge adekvat vård åt kriminella?
fr · GN111278 · 2000-08-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1278 av (c) till justitieminister om §34-behandling inom kriminalvården Enligt gällande lagstiftning ska kriminalvården tillhandahålla §34-behandling. Man har inte rätt att inte göra utredning och ansökan, ej heller att avkorta behandlingen. I vissa fall hänvisar kriminalvården till bristande ekonomi som argument för att man inte följer den lagstiftningen. Vad avser ministern göra för att kriminalvården ska följa lagstiftningen angående §34-behandling?
fr · GN111279 · 2000-08-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1279 av () till finansminister om information om EU-finansierade projekt På ett nymålat staket utanför en skola på i sitter en skylt som berättar att staketet är målat med bidrag från EU. På en skylt utanför ett naturvårdsområde på kan man läsa att skylten (!) är delfinansierad av EU. För att ta några exempel på alla dessa skyltar, lappar och anslag som berättar om att något är gjort, utfört eller bekostat med hjälp av EU-pengar. Det är pinsamt! Motiveringen är att vi ska bli mer vänligt sinnade mot det snälla EU. Samma sorts propaganda kunde man se i där plank, bänkar och t.o.m. träd var försedda med skyltar som berättade att antingen eller Staten i all sin välvilja betalat kalaset. När det gäller bidrag från EU så är det ju så att det är våra egna pengar (medlemsavgiften till EU är ju ca ) som vi delvis får igen efter det att de tagit omvägen över Brysselbyråkratin. Dessutom får vi inte ett öre tillbaka om vi inte själva skjuter till pengar till staketmålning, skylttryckning, kurser i stenflisning eller något annat. Om det är så att kräver att bli krona som man skickar tillbaka i nåder så borde det väl för konsumentupplysningens skull också framgå att staten, eller kommunen också satsat. Och att det i själva verket är våra egna skattepengar alltihop. Avser ministern verka för att propagandan upphör eller åtminstone ersätts med relevant information om vem som finansierat de olika projekt där kräver att bli omnämnd?
fr · GN111280 · 2000-08-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1280 av () till näringsminister om bredband och ideella organisationer Innan sommaruppehållet beslutade om "Ett informationssamhälle för alla". Det IT-politiska målet ska vara att som första land blir ett informationssamhälle tillgängligt för alla. Regeringen redovisar ett program för att bygga ut IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i hela landet. Det betonas att hushåll och företag i hela landet ges goda möjligheter att utnyttja den nya tekniken till konkurrenskraftiga priser. Investeringsstöd i form av skattelättnad ska ges till fysiska och juridiska personer som haft utgifter för en kapacitetshöjande anslutning. Tyvärr glöms ofta den ideella sektorn bort, så också i detta sammanhang. Tillgången till god IT-infrastruktur handlar också om demokrati. Här utför folkbildningen en viktig uppgift. genomförs ett stort antal kurser inom folkbildningen där medborgarna ges goda IT-kunskaper. Folkhögskolor och studieförbund finns ofta representerade i glesbygden. Självklart ska även denna typ av organisationer komma i åtnjutande av investeringsstöd i samband med den allmänna bredbandssatsningen. Eftersom ideella organisationer inte är momsredovisnings- eller skattskyldiga finns en uppenbar risk att dessa organisationer går miste om det beslutade investeringsstödet. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder har näringsministern vidtagit för att de ideella organisationerna, t.ex. folkbildningen, ska kunna erhålla investeringsstöd vid bredbandsanslutningar?
fr · GN111281 · 2000-08-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1281 av () till näringsminister om post- och bankservice i glesbygden I samband med att Posten fick bemyndigande att sälja Postgirot fick man också ansvar för att det i hela landet finns en grundläggande kassaservice. Något beslut om hur den rikstäckande kassaservicen ska ordnas finns dock inte. har vi sett hur posten och bankerna förändrar och i många fall lägger ned sina kassakontor. Detta är en anpassning till människors nya sätt att sköta sina affärer. Alla kommer att sköta sina betalningar och affärer via nätet hemma eller via publika terminaler. Det kommer dock att ta tid att nå dit och fortfarande görs bara på postkontoren ca 100 miljoner transaktioner . Det är med andra ord många som fortfarande har behov av ett bemannat kontor, post eller bank för att sköta sina affärer. Om bankerna tar ett ansvar och upprätthåller verksamhet på de orter där man finns och Posten tar hand om glesbygden genom sina lantbrevbärare så finns det ändå ca 300 orter där det varken finns bankkontor eller lantbrevbärare. Hur ska servicen där ordnas? Vad händer om bankerna av lönsamhetsskäl inte längre vill driva verksamhet på de orter där man finns ? Vad händer om inga lokala näringsidkare finns som kan ta på sig uppgiften som "Post i butik" eller "bank i butik"? Hur avser ministern verka för att säkra tillgången på post- och banktjänster för glesbygdens människor, detta även i de fall lokala näringsidkare ej kan ta på sig de extra uppgifter som post- och bankservice innebär?
fr · GN111282 · 2000-08-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1282 av () till näringsminister om etiska regler för statliga företag Svenska staten äger företag inom ett flertal branscher. Hur ser jämställdhetspolicyn och de etiska kriterierna ut för dessa företag? Staten har i dessa företag ett stort ansvar vad det gäller att mål och visioner ligger i enlighet med de viljeriktningar som regeringen drar upp i övrigt. Därför undrar jag över ministerns syn dels på jämställdhetsaspekten och dels de etiska kriterierna på de statligt ägda företagen samt hur stort ansvar som de har för de kommanditbolag etc. som de är delägare i. Exempelvis står det statliga fastighetsbolaget som delägare till ett kommanditbolag, Kungsga & co. Detta bolag hyr i sin tur ut butikslokaler i till en stor och välkänd porrbutik. Jag anser att det inte är förenligt med statens jämställdhetspolicy och det rimmar dessutom illa med den starka diskussionen angående pornografi i riksdag. Därför ser jag gärna att statsrådet utvecklar sina ståndpunkter runt statligt ägande i allmänhet och runt det ovan beskrivna fallet i synnerhet. Vilka regler och visioner anser statsrådet ska gälla för de statliga fastighetsbolagens uthyrningar och vilket ansvar har staten för de kommanditbolag som de äger andelar i? Enligt bör inga skattepengar användas för köpa in sig i bolag som inte förmår följa de riktlinjer och regler som regeringen sätter upp. Därför bör ovan nämnda bolag avyttras från . Jag hoppas att ministern delar min syn att svenska skattemedel inte ska gå till detta slags verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Vilket ansvar åligger de statliga företagen gällande etiska kriterier och jämställdhetspolicy?
fr · GN111283 · 2000-08-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1283 av () till jordbruksminister om mobila slakterier har lyft frågorna kring djurskydd och transporter av levande djur till en viktig principiell diskussion bland EU:s medlemsländer. En diskussion som handlar både om djurskyddslagstiftning i och EU-lagstiftning. Jordbruksministern har agerat kraftfullt genom att lyfta frågan om de mycket uppmärksammade transporterna av levande djur, som i många fall sker under stort djurplågeri, till ministerrådet. Jordbruksministern har dessutom meddelat att djurskyddsfrågorna ska vara en av de viktigaste punkterna på agendan under ordförandeskap som inleds . Jordbruksministern har också sagt att det är viktigt att vara uppmärksam även på de svenska förhållandena och ständigt se till att ligger i fronten för djurskydd. Längs den bohuslänska kusten finns ett antal skärgårdsbönder och landskapsvårdare som vill använda sig av mobila slakterier för att undvika långa transporter. Detta är dock inte, enligt , möjligt enligt den lagstiftning som gäller . Vilka, om några, åtgärder avser jordbruksministern vidta för att förkorta djurtransporterna från skärgården i samband med slakt?
fr · GN111284 · 2000-08-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1284 av () till jordbruksminister om kontroller av mjölkgårdarnas hygien har rapporter kommit om att avstängt tre mjölkgårdar i från mjölkleverans. Detta trots att det inte är mjölken det är fel på. I stället synes det handla om att utrustning i mjölkrum och ladugårdar inte blivit godkända vid veterinärkontroll, att inte fått meddelande om att bristerna åtgärdas och i de aktuella fallen på grund av att kommunikationen mellan beslutande kontrollveterinärer och inte fungerat tillfredsställande. Enligt nu gällande regler är det kontrollveterinärens sak att bedöma från fall till fall om den enskilda bonden uppfyller regelverket. I detta aktuella fallet anmäldes till problem som inte kan anses ha någon betydelse ur hygienisk synvinkel, men som kan anses få betydande negativa konsekvenser för mjölkbonden. Risken att byråkratiska tankemönster kan komma att sätta många bönder i en alltför svår situation är överhängande. Detta utifrån att nu gällande regelverk ger vid handen att det inte har någon betydelse om felet är ringa, utan det är den överskridna tidsgränsen som fäller avgörandet. Utifrån detta blir min fråga till ministern: Är ministern beredd att verka för att en översyn av regelverket vid kontroller av mjölkgårdarnas hygien kommer till stånd, så att ringa problem inte drabbar mjölkbönderna så förödande som i ovan nämna fall?
fr · GN111285 · 2000-08-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1285 av () till statsrådet om skolans sex- och samlevnadsundervisning I samband med årets upplaga av delade ut sitt s.k. homofobipris till skolministern. Motiveringen var att regeringen genom det skolpolitiska programmet försämrat homo- och bisexuellas villkor i skolan genom att stryka frågor om homosexualitet från biologiundervisningens kursplan. Vidare att homo- och bisexuella ungdomar inte fick plats i den panel som diskuterade skolans värdegrund. Den nya grund- och gymnasieskolan ger skolor och lärare större möjlighet att utifrån de mål som finns fylla undervisningen med olika innehåll. Detta skapar möjlighet till nya samordningsformer mellan ämnen och större möjlighet till friare inriktning. Ungas kunskapssökande måste ges stort utrymme i de olika ämnena. Där finns frågor om identitet, sexualitet och samlevnad i hög grad aktuella och måste ges stort utrymme. Hur tänker ministern säkerställa att frågor om homo- och bisexualitet ges en saklig belysning i undervisningen samt att mobbning och trakasserier på grund av sexuell läggning bekämpas?
fr · GN111286 · 2000-08-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1286 av () till justitieminister om sjösäkerhet genom samverkan mellan myndigheter Utmed våra kuster uppehåller sig mycket människor . Olyckor och incidenter inträffar dygnet runt och med mänskligt lidande och stora materiella förluster som följd. Speciellt på sjön kan det vara svårt för de myndigheter som bevakar och svarar för trygghet och säkerhet att ha tillräckligt med resurser för sitt uppdrag. kunde man ianspråkta andra myndigheters resurser för den händelse sjöpolisens båtar inte fanns tillgängliga för uppdrag. Svårigheten är att man numera debiterar varandra vid support och stödinsatser. Detta gör att ingen av organisationerna anser sig ha råd att begära hjälp av någon annan, trots att hjälpen är nära och att vederbörande har tid och möjlighet att hjälpa till. Tullen, lotsen, och sjöpolisen har var för sig resurser. Med gemensamma krafter och en gemensam organisation borde mera kunna uträttas med det resultatet att människor, gods, miljö och fartyg skulle kunna erbjudas mer hjälp och service. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att en samverkan mellan berörda myndigheter ska komma till stånd och därigenom uppnå maximalt resultat av medborgarnas skattemedel?
fr · GN111287 · 2000-08-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1287 av () till socialminister om medicinsk information via Internet , , genomförde en konferens om medicinsk information via Internet. Enligt dokumentation från konferensen var samstämmigheten stor att det finns problem med kvalitetssäkringen av läkemedelsinformationen. Detta har även aktualiserats av som bl.a. har framfört att behovet av tillsyn vad gäller medicinsk information via Internet är påtagligt. För att kvalitetssäkra befintlig medicinsk information via Internet, utöka och göra Internetinformationen allmänt tillgänglig, krävs åtgärder. Enligt uppgifter har WHO och aktualiserat internationella insatser. Vid NLN:s åberopade konferens presenterades ett förslag om en sorts kvalitetsdeklaration. Förslaget innebär att samtliga informatörer, offentliga som privata, kunde få en sådan deklaration om de uppfyllde vissa kriterier. Deklarationen skulle få den fysiska formen av en "svanmärkning" med en något modifierad Nordisk svan, symbolen för nordiskt samarbete. Vad jag vet är förslaget aktualiserat till . Jag vill fråga socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att kvalitetssäkra den medicinska informationen via Internet?
fr · GN111288 · 2000-08-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1288 av () till socialminister om patientsäkerheten Helt nya uppgifter visar att landstingen fördubblar sin personalbudget när de i allt högre utsträckning väljer att hyra in personal. Det är inte förvånande: Många väljer säkert medvetet att hellre ha sin samhörighet med ett uthyrningsföretag än med en sliten offentlig sektor som alltför ofta inte förmår vara rädd om sin personal. Dessutom är detta den enda möjliga utvägen för många duktiga och driftiga kvinnor att höja sin lön. Men hur blir det att vara patient i denna verklighet? Tänk dig hur det skulle kännas att ligga svårt sjuk på en avdelning där inte ens hälften av personalen regelbundet arbetar på denna avdelning. Att i livets mer sårbara skeden tvingas att möta ett nytt ansikte som ska tvätta dig . Hög vårdkvalitet blir svårt att upprätthålla när det inte finns någon kontinuitet. Med vem ska man bygga en relation? Kanske blir mannen med godis- och tidningsvagnen det mest bekanta ansiktet, den enda som inte byts ut. Och hur går det med patientsäkerheten? Jag befarar att en stor del av svensk sjukvårds säkerhet bygger på rutiner och kontroller, på ett slags "know-how" som sakta men säkert håller på att brytas ned. En kunskap som har byggt på att personalen kan sin avdelning utan och innan. Därför är min fråga till socialministern: Avser statsrådet att agera för att hög vårdkvalitet och patientsäkerhet ska kunna upprätthållas?
fr · GN111289 · 2000-08-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1289 av () till jordbruksminister om minskat stöd till skolmjölk EU har beslutat om en nedskärning av stödet till skolmjölk. Stödnivån minskar från av riktpriset på mjölk, kombinerat med frivillig nationell medfinansiering av den del som förloras. Det innebär för del en förlust på ca . Enligt uttalanden från jordbruksministern blir det nu helt upp till kommunerna att kompensera det minskade stödet. Det kan innebära att barnen i de kommuner som har en ansträngd ekonomi kommer att få vatten i stället för mjölk till skolmåltiderna. Detta kan inte vara en rimlig utveckling i ett land som strävar efter rättvisa och rättvis fördelning. Man kan i denna fråga inte heller bortse från folkhälsoperspektivet. Att detta kommer att gå ut över barnen kan inte accepteras utifrån ett nationellt perspektiv. Min fråga till jordbruksministern är: På vad sätt kommer ministern att se till så att serveringen av skolmjölk inte minskar beroende på den nya stödnivån?
fr · GN111290 · 2000-08-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1290 av () till statsrådet om PBL-lagstiftningen ansvarar för den allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendet i . Det handlar bl.a. om hur byggnader och utomhusmiljöer bör utformas för att bli tillgängliga och användbara för människor med funktionshinder. Dock visar det sig att ingrepp i byggnader i form av bankautomater inte faller in under bygglagstiftningen och därför inte kan regleras genom ingripande med stöd av PBL om automaten sitter eller är konstruerad på sådant sätt att den ej är tillgänglig för funktionshindrade. Då personlig service inom bankområdet övergår till mer automatiserade tjänster är det nödvändigt att dessa också är tillgängliga för människor med funktionshinder. Det är allvarligt att lagstiftningen har en lucka som gör att den lag som ska tillse tillgängligheten inte fungerar. Det betyder att människor med funktionshinder måste lita till bankernas eget serviceintresse som tyvärr är individuellt och ser olika ut över landet. Jag anser att stora delar av befolkningen på detta sätt diskrimineras. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att PBL-lagstiftningen också ska gälla då det gäller sådana ingrepp i byggnader och i utomhusmiljön som bankautomater?