ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12605 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:605 om har frågat mig vad som föranleder att det finns skilda uppfattningar om den samhällsekonomiska lönsamheten för en utbyggnad av . Jag grundade mitt uttalande på den utredning som beslut om grundades på, SOU 1996:65 . Utredningen visade på en ytterst svag lönsamhet för inklusive upprustning av , men pekade på att osäkerheten i beräkningarna var stor och att det därför fanns risk för att kostnaderna kan överstiga nyttan för projektet. Utredningen ansåg därför att det inte var motiverat att bygga ut . har använt samma resandeprognos och samma kostnader för projektet som nämnda utredning, men har bedömt att lönsamheten för ligger i ett intervall av 0,31@0,utöver varje satsad krona. Intervallet beror på hur stora kostnaderna för investeringen i den anslutande blir och om hänsyn tas till s.k. strukturella sysselsättningseffekter, något som vanligtvis inte ingår i den samhällsekonomiska kalkylen. Att och kommit till olika slutsatser beror på att restidsvinsterna för befintliga tågresenärer på nattåg har värderats olika. har ansett att hela denna restidsvinst ska värderas som tid, som annars hade använts för arbete eller fritid. Det gör att värdet av den minskade restiden blir stort. har däremot ansett att cirka en tredjedel av tidsvinsten inte ska värderas som minskad restid eftersom detta resande sker och därför inte tar i anspråk värdefull arbetstid eller fritid. har i en rapport gjort samma bedömning som i denna fråga. Regeringen och har dock också tagit hänsyn till andra värden än de som kan beräknas i de samhällsekonomiska kalkylerna, t.ex. integrerad bostads- och utbildningsmarknad och större möjligheter till arbetspendling. Dessa har bedömts som så stora att en utbyggnad av är motiverad.
frs · GN12606 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:606 om förändring av farledsspråk de har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att bibehålla farledsspråket "svenska och engelska" i . Bakgrunden är att har föreslagit ändringar beträffande farledsspråket. Jag vill redan inledningsvis svara att jag inte har anledning att vidta några åtgärder. Skälen till detta är följande. Regeringen har genom förordningen (1982:569) om lotsning m.m. bemyndigat att närmare utforma den behovsanpassade lotsplikten, vilket sker genom kungörelse med föreskrifter om lotsning (SJÖFS 1996:10). Lotsplikten är anpassad efter sjösäkerhetsmässiga förutsättningar. Fartygens storlek och last kombinerat med farledens utseende och trafikintensitet är huvudkriterier för den lotsplikt som i skärgårdsområden omfattar alla handelsfartyg som är längre än . kan ge befälhavare möjlighet att bli undantagna från rådande lotsplikt. I detta dispenssystem granskar inte bara fartyget, dess last och bemanning. Verket gör även en personlig prövning av den enskilde befälhavaren. Dennes kunskaper testas i teoretiska och praktiska prov för varje särskild farled innan han eller hon eventuellt får ett villkorat och tidsbestämt tillstånd att framföra fartyget utan lots en viss sträcka på svenskt inre vatten. Språket ingår som en av många viktiga detaljer i prövningen. Engelska är det traditionella sjöfartsspråket, men accepteras endast undantagsvis som enda kommunikationsspråk för tillståndsinnehavarna. Den nuvarande lydelsen i lotskungörelsen talar om erforderliga kunskaper i skandinaviska och engelska språken. Den ändring som nu föreslår talar om erforderliga kunskaper i skandinaviska och/eller engelska språken enligt lokala föreskrifter. Avsikten är inte att likställa engelska med svenska när medger undantag från lotsplikten. I det fall engelska kommer att accepteras som enda kommunikationsspråk för enstaka framtida tillstånd, kommer sådana tillstånd att föregås av en omfattande sjösäkerhetsmässig prövning. granskar varje enskilt ärende. Varje ärende har underkastats en lokal prövning och ska ha rekommenderats av regionala organisation.
frs · GN12607 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:607 om CSN som affärsdrivande myndighet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av Centrala () engagemang i försäkrings- och resebranschen. Han anser att CSN:s agerande ligger klart utanför det huvuduppdrag man har med studiemedelsservice. Han befarar också att dessa verksamheter, som han kallar för affärsdrivande, skulle kunna medföra ekonomiska förluster som kan belasta staten. Inledningsvis vill jag därför framföra att CSN, enligt instruktion, är central förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor. Det ligger därför inom myndighetens verksamhetsområde att främja lösningar som bidrar till att studenternas studiesociala situation förbättras t.ex. genom att minska resekostnader och förbättra deras försäkringsskydd bl.a. i samband med utlandsstudier. CSN åstadkommer detta genom att upphandla de mest förmånliga erbjudandena för de studerande. Ett exempel på detta är . Kortet finansierades fram till /96 med anslagsmedel. I utskottets betänkande (1994/95 SfU12) anför utskottet att "Utskottet utgår härvid från att CSN utnyttjar sina möjligheter att söka rabatter för studenterna genom förhandlingar med olika trafikföretag i enlighet med vad som ovan sagts." Enligt en intern rapport från CSN uppgick kostnaden för till ca . Denna kostnad har dock till stor del reducerats innevarande år. Syftet är att de studerande ska kunna få en bra försäkring och billiga biljetter på ett enkelt sätt. Detta minskar de studerandes lånebehov och skuldsättning. som statens kostnader minskar leder detta till att de extra studielånen används för avsedda ändamål. har i skrivelse (U2000/609/ST) också ställt några frågor angående CSN:s affärsdrivande verksamhet. Skrivelsen är remitterad till CSN och ska besvaras . Skulle det framkomma någon information som motiverar åtgärder är jag naturligtvis beredd att vidta sådana.
frs · GN12608 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:608 om drogen kat har i vad avser drogen kat frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta så att straffsatsen höjs och brottsligheten minskar. , som består av delar av växten Catha edulis, innehåller ämnen med centralstimulerande verkan och beroendeframkallande effekter. Koncentrationen av rusgivande substanser är dock mycket låg. är i klassificerat som narkotika sedan den 1november 1989. Narkotikastrafflagen gäller generellt för alla typer av narkotika. Straffskalan för brott mot lagen sträcker sig från böter, som kan komma i fråga för ringa brott, upp till fängelse som är maximistraffet för grovt narkotikabrott. Vilket straff som kommer i fråga för ett visst brott bestäms med utgångspunkt från samtliga omständigheter i det enskilda fallet. I domstolarnas praxis har dock preparatets allmänna farlighet, den mängd narkotika brottet avser och koncentrationen av en aktiv substans i detta tillmätts stor betydelse för straffmätningen. Bedömningen av hur farligt ett preparat är kan naturligtvis förändras mot bakgrund av bl.a. omfattningen av missbruket och ny kunskap om effekterna. Detta är emellertid en fråga för domstolarna. Några åtgärder från min sida i detta hänseende är därför inte aktuella.
frs · GN12609 · 2000-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:609 om övervikt bland ungdomar har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta så att våra ungdomar redan nu på ett konkret sätt uppmärksammas på problem med övervikt och fetma. Jag håller med om att den ökande andelen överviktiga individer i samhället är ett problem för folkhälsan. Detta är dock ett problem som inte kan lösas endast i och av skolan, utan detta måste diskuteras och uppmärksammas av hela samhället. I skolan arbetas det med dessa frågor ur ett brett perspektiv där eleverna skaffar sig kunskaper om goda levnadsvanor främst inom ämnena idrott och hälsa och hemkunskap. Ämnet idrott och hälsa (beteckningen infördes i samband med de nya läroplanerna 1994) finns som eget ämne med en kursplan i och gymnasieskolan. idrott och hälsa är utifrån olika aspekter, främst ur folkhälsosynpunkt, ett viktigt ämne. Ämnet ska enligt kursplanen exempelvis ge eleverna kunskaper om hur den egna kroppen fungerar, öka medvetenheten om livsstilens betydelse för hälsa och miljö samt även ge dem förståelse för betydelsen av regelbunden fysisk träning. Det är inte ett prestationsämne i samma utsträckning som det tidigare varit. Alla elever ska utifrån sina egna förutsättningar nå målen i kursplanen. En av ämnets viktigaste uppgifter är att stimulera till att fortsätta med egna motions-, rörelse- och idrottsaktiviteter även efter det att ungdomarna lämnat skolsystemet och gått vidare i livet. När det gäller ämnet hemkunskap ska eleverna skaffa sig kunskaper om hur matvanor och måltider påverkar bl.a. hälsan samt om vad som ingår i en väl sammansatt måltid. Människors kunskaper om sambanden mellan livsstil, mat, hälsa och miljö har betydelse för folkhälsan. Undervisningen i hemkunskap ska ge eleven kunskap om dessa samband. Ämnet ska även ge praktiska och teoretiska kunskaper av betydelse för hälsa och livskvalitet samt utveckla elevens förmåga att reflektera över vilka konsekvenser våra vardagliga handlingar har för bland annat hälsan. En av Statens skolverks uppgifter är att stödja och utveckla skolans verksamhet. har haft en rad olika seminarier kring hälsofrågor och bl.a. givit ut ett referensmaterial om hälsoundervisning i skolan och hur skolan kan bli bättre på att främja hälsa genom sin pedagogik, sitt arbetsklimat och elevinflytande. Detta material riktar sig i första hand mot ANT-undervisningen i skolan mer än till idrottsämnet men är viktigt i det perspektivet att hälsoundervisning inte är något som endast förekommer inom ämnet idrott och hälsa, utan är något som berör fler områden inom skolan. Utgångspunkt för insatser på området är @ utifrån en helhetssyn på hälsan, dels den enskilda individens utveckling, dels barnomsorg och skola som hälsobefrämjande miljö.
frs · GN12611 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:611 om bilfri dag har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att få så många svenska kommuner som möjligt att delta i den bilfria dagen den 22september . Bakgrunden till frågan är att det den 4februari i regi hölls en konferens i om verksamheten med en årlig bilfri dag i EU:s städer. I samband med denna konferens undertecknade representanter från flertalet av EU:s medlemsländer, inklusive , en deklaration som uppmanade medlemsländernas städer att delta i den bilfria dagen. Ett viktigt motiv för att delta är att det med en bilfri dag går att i medborgarnas vardag visa på de fördelar som en minskad bilanvändning innebär. Det blir även ett bra tillfälle att demonstrera alternativen till dagligt bilbruk. Med denna bakgrund förbereder jag därför en uppmaning till svenska kommuner att delta i detta projekt. Det lokala genomförandet är dock inte en fråga för regeringen utan förutsätter frivilliga kommunala initiativ i varje enskilt fall. Eftersom har skrivit under den ovan nämnda deklarationen är det dock min avsikt att i olika forum föra fram min uppfattning att detta är en god idé som jag hoppas att så många kommuner som möjligt tar chansen att genomföra den 22september .
frs · GN12612 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:612 om silver i slam har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förhindra att silver anrikas i jorden. För att förhindra förorening av åkerjorden finns i kemikalielagstiftningen gränsvärden för vissa tungmetaller i slam avsett för jordbruksändamål. Dessutom har särskilda krav till skydd för miljön när avloppsslam används i jordbruket, bl.a. gränsvärden för hur mycket metaller som högst får tillföras via slam. har silver och flera andra metaller påvisats i slam. I gällande bestämmelser finns dock inte några gränsvärden för silver eller de andra metaller som nämner. Kunskapen om i vilken utsträckning dessa metaller förekommer i slam och vilka halter som finns i svensk är fortfarande tämligen bristfällig. För att förbättra denna kunskap har initierat en ganska omfattande undersökning av ett stort antal metaller, däribland silver, i , jordbruksgrödor, rötslam och luftburet nedfall samt i handelsgödsel. Resultaten kommer att ge en bättre bild av bl.a. förekommande halter och variationer av olika metaller i svenskt slam och , olika tillförselvägars bidrag till metallhalterna samt tjäna som underlag för eventuella nya gränsvärden i slam. Resultaten från denna undersökning kommer att föreligga . pågår en revideringen av direktiv /278/EEG om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket. I detta arbete verkar för att införa gränsvärden för metaller som inte regleras, däribland silver. Enligt min mening är det också viktigt att VA-branschen, myndigheter och andra intressenter kontinuerligt verkar för en förbättrad slamkvalitet så att slammet kan användas i jordbruket utan negativa följder för hälsa eller miljö. Ett annat sätt att återföra fosfor från stad till land skulle kunna vara att rena fram fosfor ur slam eller avloppsvatten och på så sätt minska risken för att oönskade ämnen tillförs åkerjorden. Både nationellt och internationellt pågår försök och utvecklingsarbete inom detta område. Investeringar i alternativ VA-teknik ingår i många av de kommunala investeringsprogram regeringen ger bidrag till inom ramen för förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället.
frs · GN12614 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:614 om farmaceutbrist har frågat socialministern vilka åtgärder han avser att vidta för att råda bot på den akuta bristen på farmaceuter. Då jag som utbildningsminister har ansvar för den högre utbildningen besvarar jag frågan. ställer sin fråga mot bakgrund av uppgifter om att det är risk att flera apotek tvingas stänga på grund av farmaceutbrist. Till farmaceuter räknas både apotekare och receptarier. Den påtalade bristen avser främst receptarier. De ökande pensionsavgångarna är delvis skäl till bristen på receptarier. Vidare har löst ställda besparingskrav delvis genom avtalspensioneringar. lämnade 560 personer sina anställningar med avtalspension. Av dessa var ca 200 receptarier. Receptarieutbildning ges endast vid . Det är den enskilda högskolan som har ansvaret för att i samverkan med det omgivande samhället besluta om omfattning och inriktning av de utbildningar som högskolan anordnar. Med anledning av den befarade bristen på receptarier har och ansökt hos om rätt att utfärda receptarieexamen. kommer att ansöka om sådan examensrätt. räknar med att beslut i ärendet kommer att fattas detta år. Jag har vidare informerats om att kommer att diskutera receptarieutbildningen vid ett möte med avnämare (, , och ) och , och samt . Jag kommer att uppmärksamt följa den fortsatta utvecklingen i frågan.
frs · GN12615 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:615 om forskning om elöverkänslighet har frågat socialministern om på vilket sätt man, utöver de forskningsresurser som går till den etablerade forskningen på området, kommer att tillföra den kritiska forskningen om elöverkänslighet tillräckliga resurser. Frågan har överlämnats till mig eftersom jag ansvarar för forskningsfrågor. delar i sin fråga in forskning i två kategorier, den etablerade och den kritiska. Jag delar inte detta synsätt. Själva den vetenskapliga metoden innebär ett ifrågasättande av andras och egna resultat. Forskning som bedrivs utan ett kritiskt granskande perpektiv är dålig forskning. Det ställs mycket starka kvalitetskrav på den svenska forskningen. En hög kvalitet är nödvändig, för att man ska kunna lita på forskningsresultaten, för att det ska vara befogat att använda skattemedel för att finansiera forskning och för att svensk forskning ska nå internationellt erkännande. bidrar ju endast med någon procent av den samlade forskningen i världen. För att svensk forskning ska framstå som en attraktiv samarbetspartner och därmed också återföra metoder och kunskap från det internationella forskarsamhället måste svensk forskning kunna mäta sig med den internationellt främsta forskningen. Det är viktigt i sammanhanget att påminna om den rollfördelning som finns i det svenska forskningssystemet, nämligen att statsmakterna fattar övergripande forskningspolitiska beslut medan myndigheter med expertkunskaper beslutar om den närmare fördelningen av resurser inom givna ramar. Forskningsfinansiärerna beviljar medel till forskningsprojekt enligt strikta procedurer. Bedömningar och urval av inlämnade projektförslag görs av för ändamålet inrättade kommittéer. Ofta inhämtas bedömningar av internationell sakkunskap. Förordnandetiden för kommittéledamöter och andra funktionärer är begränsad för att minska risken för ett för stort inflytande av enskilda personer. Forskning inom olika områden följs också upp och utvärderas regelbundet av finansiärerna, ofta med anlitande av internationellt sammansatta bedömningsgrupper. För att stärka arbetet med utvärdering av svensk forskning har forskningsmyndigheterna uppmanats samarbeta kring gemensamma utvärderingsprogram. Avslutningsvis vill jag emellertid instämma i att det är viktigt att ta fenomenet elöverkänslighet på allvar. Jag håller också med socialministern om att det är angeläget med ytterligare kunskaper om elöverkänslighet. Arbete på området pågår också internationellt inom , , och inom ramen för EU:s forskningsprogram. Regeringen inväntar resultatet av det uppdrag som har och som ska slutredovisas .
frs · GN12616 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:616 om erfarenheter av Förintelsen vid asylansökningar har mot bakgrund av en fråga som blev aktuell i samband med i , ställt frågan om regeringen har vidtagit några åtgärder för att se till att erfarenheter från Förintelsen vägs in vid asylbedömningar. En asylansökan prövas mot bakgrund av alla de skäl som sökanden har åberopat. I underlaget ingår även de kunskaper som de myndigheter som fattar beslut har om förhållandena i det enskilda fallet och om förhållandena i sökandens hemland. Således utgör även egna erfarenheter av Förintelsen grund för de beslut som myndigheterna fattar. En asylansökan kan leda till att sökanden anses i behov av skydd här i landet, att han eller hon i annat fall tillåts stanna här i landet av humanitära skäl eller att ansökan om uppehållstillstånd avslås. Varje ansökan prövas individuellt varvid antalet sökande från ett visst land, få eller många, inte påverkar bedömningen av behovet av att få stanna här i landet. Således vägs alla faktorer som sökanden har åberopat in vid bedömning av hans eller hennes rätt att stanna här i landet. Jag anser att den lagstiftning som vi har tillgodoser höga krav på rättssäkerhet. Jag vill dock påminna om att den s.k. har föreslagit att inslaget av muntlighet i asylhandläggningen ska öka. Detta kommer ytterligare att öka rättssäkerheten i asylhandläggningen.
frs · GN12617 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:617 om biståndsmedel till narkotikaodlare har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att svenska skattepengar inte ska gå till narkotikaodlare i . stöder ett markvårdsprogram som inriktas på småjordbruk för fattiga grupper på landsbygden. Det svenska stödet är ett utbildningsprogram som syftar till att öka kunskapen om, och avkastningen av, alternativ odling av hushållsgrödor, framför allt majs. Genom alternativodling ges kenyanska småbönder möjligheter till förbättrad självhushållning samt direkta inkomster, vilket i sig är ett led i arbetet att skapa förutsättningar för vissa bönder i att kunna livnära sig på annat än att odla droger. Svenska biståndspengar går således inte till katodlingar eller katodlare i . Det svenskstödda markvårdsprogrammet startade och har omfattat 1,6 miljoner kenyanska bönder. Av dessa uppskattas en mycket liten andel trots åtagandena (ca 2000 eller 0,) till viss del även ägna sig åt katodling. Narkotikaodling i är till stor del ett fattigdomsproblem. En viktig förutsättning för att minska produktion är därför att minska fattigdom och stödja alternativ odling. har varit en av de tre största givarna till FN:s program mot narkotika. Odling och innehav av kat är lagligt i . för en löpande dialog med för att motverka odling och missbruk av kat. I denna dialog ingår även möjligheter att stärka markvårdsprogrammet för att ytterligare motverka katodling i särskilt utsatta områden, samt frågan om att kriminalisera drogen.
frs · GN12618 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:571 om presidentvalet i samt 589 och 618 om och har frågat mig vad regeringen avser göra för att värna demokratin i från hot om militärt ingripande från sida. Låt mig först säga att den reagerar kraftigt mot att använder militära hot som påtryckningsmedel i konflikten med . framtida status är en fråga som måste lösas på fredlig väg. Detta har vi från svensk sida framhållit vid upprepade tillfällen. Den har uttryckt sitt stöd för den demokratiska utvecklingen på . Trots avsaknaden av diplomatiska förbindelser och restriktioner i det officiella umgänget med förekommer ändå breda kontakter mellan och och ett utbyte i substans, inte minst i form av bilateral handel. Kontakter och samarbete har etablerats på områden som IT, läkemedel, bioteknik, medicinsk teknik och miljö. Diskussioner pågår om möjligheterna till en överenskommelse med för att undvika dubbelbeskattning. Genom ökade allmänna kontakter har även kulturutbytet ökat, och en rad svenska universitet och högskolor har etablerat akademiskt samarbete och utbyte med motparter i . Ett väl utbyggt kontaktnät mellan och omvärlden stärker förutsättningar att stå som ett demokratiskt föredöme i hela regionen. Det är också det bästa stöd vi kan ge det demokratiska .
frs · GN12620 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:620 om färjeavgifter och glesbygdsproblem har frågat mig vad jag avser göra för att skapa rättvisa mellan öboende och därigenom också främja ekonomin i glesbygden. Bakgrunden till frågan är att anser att en av de viktigaste faktorerna för att kunna hålla glesbygden levande är att kostnaderna för resor hålls nere. En fråga som då behöver lösas är de orättvisa kostnaderna för färjetrafik mellan fastlandet och öar i skärgården. För den som bor på en ö dit färjor går är överfarten gratis. Andra som kanske bor på en grannö dit man färdas på en färja som inte drivs av kan få betala för sin överfart. Regeringen har beslutat om kommittédirektiv för en utredning som ska analysera och överväga ändringar av vissa bestämmelser som berör enskilda vägar. I uppdraget är det särskilt angivet att frågor om färjor ska behandlas. Utredningen ska enligt direktiven vara slutförd den 31december 2000. Den av frågeställaren uppmärksammade skillnaden mellan olika driftsformer för färjetrafik i skärgårdar ska behandlas av denna utredning varför jag inte kan svara på frågan innan resultatet av utredningen föreligger.