ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12836 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:836 om kurslitteratur har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra möjligheterna för landets studenter att köpa sin kurslitteratur. har pekat på de skatter som ingår i inköpskostnaden för . Jag kan först konstatera att den skatt som studenterna betalar för sin är densamma som de som inte är studenter betalar när de inhandlar litteratur i allmänhet. Till den del riksdag och regering har ansett att studenterna behöver ekonomisk hjälp för att bl.a. kunna betala för sin litteratur har detta reglerats genom studiemedelssystemet. Det finns därför inte skäl att ge ytterligare subventioner genom skattesänkningar beträffande studentlitteraturen. Jag noterar också att i sin fråga redovisar en beräkning där, förutom momsen, även skatter på produktionen av böcker medräknas. Här förtjänar det att påpekas att detta är generella skatter som @ under förutsättning att marknadsförhållandena är sådana @ även påverkar priserna på andra konsumtionsvaror. Det är därför oklart varför uppmärksammar dessa skatter i en fråga som handlar om kurslitteraturen för studenter. Jag antar att inte efterlyser särregler i skattelagstiftningen för de företag och de anställda som arbetar med produktion av böcker. Jag avser således inte att vidta några åtgärder med anledning av den ställda frågan.
frs · GN12837 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:837 om personligt ombud för psykiskt funktionshindrade har frågat mig om regeringen avser att lägga något förslag vad gäller personligt ombud för psykiskt funktionshindrade. Jag har förstått, bl.a. av utvärdering och av handikapporganisationerna, att verksamheten med personligt ombud har haft stor betydelse för många personer med psykiska funktionshinder. Med anledning av detta avsatte regeringen särskilda medel för detta ändamål i budgetpropositionen för (1999/2000:1) samt föreslog att verksamheten skulle permanentas och göras landsomfattande. beslutade i enlighet med regeringens förslag. I från utvärderingen av psykiatrireformen lämnades förslag på olika lösningar vad gäller utformningen av verksamheten. Det har också under beredningen inom visat sig att det finns olika önskemål både inom verksamheterna och berörda handikapporganisationer, såväl vad gäller utformning som en eventuell lagreglering. Vi är dock medvetna om att många verksamheter drivs i provisoriska former och med tillfälliga finansieringslösningar i avvaktan på ett förslag från regeringen. Regeringen har därför för avsikt att besluta om hur de anslagna medlen ska användas samt hur verksamheten kan göras tillgänglig i hela landet.
frs · GN12838 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:838 om 1,2-procentsregeln för kalk- och cementindustrin de har frågat mig om regeringen avser föreslå förlängning av den s.k. 1,2-procentsregeln för kalk- och cementindustrin. 1,2-procentsregeln är en begränsningsregel, som innebär att beskattningsmyndigheten på ansökan får medge att koldioxidskatt på bränslen, som förbrukats vid industriell framställning av andra mineraliska ämnen än metaller, inte överstiger av de tillverkade produkternas försäljningsvärde. Regeln gäller inte för bränslen som beskattas som mineraloljeprodukter och inte heller för bränslen som förbrukats för drift av motordrivna fordon. Det är främst företag inom cement- och kalkbranscherna som omfattas av nedsättningen. beslutade att 1,2-procentsregeln skulle avskaffas. Med hänvisning till att vissa företag inom framför allt cement- och kalkbranscherna, i avsaknad av regeln, skulle kunna få en skattebelastning som hotade den bedrivna verksamheten, beslutades dock att regeln skulle behållas övergångsvis fram till den 1januari 2000. Tanken var att de aktuella företagen härigenom skulle ges en möjlighet att anpassa sig till en högre skattenivå. Såsom de påpekat, beslutade under slutet av att förlänga giltigheten av regeln med . Detta gjordes bl.a. med hänvisning till vikten av att energi- och koldioxidbeskattningen har en utformning som ger goda förutsättningar för den svenska industrin att konkurrera internationellt. Då det fortfarande förhåller sig på det viset att inte samtliga fossilbränslen beskattas i våra konkurrentländer, finns anledning att fästa avseende vid denna princip. Såsom jag redan tidigare svarat de pågår inom en genomgripande översyn av energibeskattningen. En viktig målsättning i detta arbete är just att industrins internationella konkurrenskraft ska kunna upprätthållas i ett energiskattesystem som är enklare och med färre särlösningar än det nuvarande. I avvaktan på att översynen slutförts är jag inte beredd att ta ställning till en eventuell ytterligare förlängning av 1,2-procentsregelns tillämplighet.
frs · GN12839 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:839 om skatten på råtallolja de har frågat mig om jag avser vidta sådana åtgärder att skatten på råtallolja tas bort och att svensk massaindustri i detta avseende inte missgynnas jämfört med konkurrenterna på världsmarknaden. Genom beslut av infördes den 1januari 1999 energiskatt på råtallolja, som används för uppvärmning. Råtallolja är en biprodukt vid framställningen av pappersmassa. Den kan användas som råvara vid framställning av bl.a. färg och lim. Råtalloljan kan emellertid också användas som bränsle och ersätter då främst fossil eldningsolja. Just det förhållandet att råtalloljan kan användas både som råvara och bränsle har betydelse för prisbildningen på råtallolja. Tillgången på råtallolja är begränsad. I den situation som rådde före den 1januari 1999 kunde det för massaindustrin vara fördelaktigt att sälja råtallolja till förädlingsindustrin, kraft- eller värmeverken och sedan köpa eldningsolja för att täcka det egna behovet. En förutsättning för detta var givetvis att det pris som erhölls för råtalloljan översteg kostnaden för eldningsolja. Beskattningen av den fossila eldningsoljan drev således indirekt upp priset på råtallolja. För den kemiska förädlingsindustrin, som använder tallolja som råvara, är tillgången på råtallolja av största betydelse. En följd av det tidigare uppdrivna priset på råtallolja var att svenska vidareförädlare belastades med en högre kostnad för sina råvaruinköp än konkurrenterna på världsmarknaden. Det är viktigt att energi- och koldioxidbeskattningen har en utformning som ger goda förutsättningar för den svenska industrin att kunna konkurrera internationellt och som säkrar lönsamheten för investeringar i varuproduktion i . För att motverka att energibeskattningen indirekt belastade den kemiska industrins inköp av råtallolja som råvara beslutade att införa en skatt på råtallolja, som används för uppvärmning. Skatten på råtallolja har funnits . Detta är fortfarande för att en fullständig utvärdering av skatten ska kunna göras. Svaret på fråga blir därför att regeringen inte har för avsikt att lägga fram förslag om att avskaffa energiskatten på råtallolja som eldas.
frs · GN12842 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:842 om försäljning av tobak till minderåriga har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få bukt med de stora problemen vad gäller försäljning av tobak till minderåriga. Jag vill inleda med att uttrycka mitt starka engagemang för det initiativ som ungdomarna i har tagit. I har en tobakslag införts och successivt skärps . Tobakslagen (1993:581) innehåller regler om rökfri miljö i offentliga lokaler och på arbetsplaster, förbud mot merparten av den direkta reklamen, bestämmelser om varningstexter på tobaksförpackningar, åldersgränser för inköp m.m. har på regeringens uppdrag tagit fram underlag till en nationell handlingsplan mot tobak. Handlingsplanen överlämnades till och har remissbehandlats. konstaterar bl.a. att den svenska lagen bedöms som välavvägd men att efterlevnaden av lagen särskilt när det gäller försäljningen av tobak till minderåriga kan förbättras. Regeringen har överlämnat handlingsplanen till (S1995:14) för fortsatt beredning. Kommittén har till uppgift att presentera mål och strategier för hälsoutvecklingen. Att minska tobakskonsumtionen hör till ett av de viktigaste målen för kommitténs arbete. Ett slutbetänkande från kommittén beräknas till .
frs · GN12843 · 2000-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:843 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att verksamheten vid ska kunna fortsätta att utvecklas. I svar på fråga 1997/98:296 har jag redovisat min principiella syn på statligt stöd till . är en regionalt baserad institution. Eventuell statlig medfinansiering av drifts- eller investeringskostnader till museet måste ske inom ramen för de regler som riksdag och regering lagt fast för olika bidragsformer. Det ankommer därvid på museet och dess huvudmän att ta kontakt med berörda statliga myndigheter. Statens långsiktiga engagemang för regionala museer sker genom anslaget H3 Bidrag till regionala museer. Anslaget disponeras av som kan medge att s.k. stödenheter i viss utsträckning fördelas vidare från det bidragsmottagande till annat museum i regionen. Villkoren för statens engagemang på museiområdet vad gäller stöd till regionala institutioner är således enligt min mening tydliga.
frs · GN12847 · 2000-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:847 om kosovoalbanernas säkerhet har frågat mig om jag avser att se till att kosovoalbanernas säkerhet garanteras både vad gäller asylhanteringen i och vad gäller återvändande. När massflykten ut ur i ägde rum tog liksom ett stort antal andra länder sitt ansvar genom att ge skyddsbehövande tillfälligt skydd. Över 800000 personer har återvänt till Kosovo från närområdet och fler än 130000 från andra länder. Omkring 1800 personer har återvänt från och ytterligare flera hundra kommer att göra det . Detta återspeglar det förhållandet att kosovoalbaner inte längre förföljs på grund av sin etniska tillhörighet. FN:s flyktingkommissarie () har därför konstaterat, att kosovoalbaner i asylländerna inte generellt har behov av skydd. Mot den bakgrunden och efter fortlöpande internationellt samråd @ senast i den nordiska kretsen @ har jag konstaterat att det inte finns skäl att förlänga den särskilda förordningen om tillfälligt skydd för personer från Kosovo. Den tidigare massflyktssituationen råder inte längre. Som bl.a. UNHCR påpekat finns det individer bland kosovoalbanerna som kan möta allvarliga problem när det gäller säkerheten. Häribland finns personer och familjer med blandad etnisk bakgrund. När det gäller icke-albaner är situationen så allvarlig i Kosovo att UNHCR över huvud inte rekommenderar återvändande. Jag är medveten om de stora praktiska problem och behov som finns i Kosovo. Det är anledningen till de omfattande insatser gör för att främja utvecklingen i provinsen så att alla dess invånare kan leva där under trygga förhållanden . När det gäller återvändande från har en tjänsteman stationerad i för att underlätta mottagandet och koordineringen mellan olika organisationer. Att den särskilda ordningen för tillfälligt skydd åt personer från Kosovo nu upphör betyder att de generella bestämmelserna i utlänningslagen ska tillämpas i fortsättningen. Detta gäller både för skyddsbehov och för de andra grunder för uppehållstillstånd som anges i lagen. De personer vilkas tidsbegränsade uppehållstillstånd utlöper och som anser sig ha skäl för att få stanna i får alltså sina ansökningar prövade på samma sätt som andra sökande. Föreligger individuella skyddsbehov kommer uppehållstillstånd sålunda att ges. har erhållit extra medel för att verket ska kunna fatta beslut över ansökningarna från dem, som anser sig ha skäl att stanna kvar i , utan att handläggningstiderna generellt ska behöva bli längre. Det är emellertid en missuppfattning att måste ta beslut i det enskilda ärendet innan det tidsbegränsade uppehållstillståndet upphört. Den vanliga processordningen gäller. Beslut fattas först när ett ärende beretts färdigt. oro för vilka effekter en snabbhandläggning kan få är alltså obefogade.
fr · GN111000 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1000 av () till jordbruksminister om ladusvalor i svenska ladugårdar uppmanar landets lantbrukare att utrota ladusvalor genom att riva ned deras bon och stänga dem ute från ladugårdarna. En svensk myndighet uppmanar alltså människor att bryta mot såväl EU:s fågeldirektiv som de internationella konventioner, som står bakom! I fågeldirektivets artikel5 sägs att medlemsstaterna ska "vidta nödvändiga åtgärder för att införa generella system för skydd av samtliga fågelarter" och att det är förbjudet "att avsiktligt förstöra eller skada deras bon och ägg eller bortföra deras bon". Enligt ska varje land bevara de naturligt förekommande arterna i livskraftiga bestånd. Rios konvention om biologisk mångfald säger detsamma. Ladusvalan är beroende av människan för sin fortlevnad. En aktion som den förordar är alltså en utrotningskampanj. Hotet, att ladusvalan skulle kacka i mjölken, ter sig lite märkligt med tanke på slutna rörsystem i ladugården och pastörisering av mjölken på mejeriet, som är verklighet . Att ladusvalan håller efter flugor och andra insekter i ladugården som också kan sprida bakterier bortser man tydligen ifrån. Denna omotiverade, obiologiska och i ett om ekologi medvetet samhälle så omoderna hetskampanj, troligen initierad av en storstadsboende superbyråkrat, måste stoppas! Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att stoppa utrotningskampanjen mot ladusvala?
fr · GN111001 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1001 av () till utrikesminister om Den senaste tidens händelser i är mycket oroande. har intagit stora delar av det eritreanska territoriet och drivit hundratusentals människor på flykt. Detta står i strid med internationell rätt och omvärlden måste visa att man inte accepterar detta. bör använda alla kanaler för att bidra till att krigshandlingarna upphör och förhandlingar om fred kommer i gång. FN:s vapenembargo är bra, men kom för sent för att stoppa kriget. Båda sidor har hunnit rusta upp kraftigt och har visat att det syftade till ett anfallskrig mot sitt grannland. FN:s insatser måste nu inriktas på att förmå att avbryta sin offensiv och i stället komma till förhandlingsbordet. Flera av EU:s medlemsländer har historiska kontakter med båda länderna och bör kunna spela en aktiv roll för att få slut på krigshandlingarna. bör använda sitt medlemskap för att skynda på sådana insatser och bör nyttja sina goda kontakter för att ta vara på alla möjligheter att nå en fredlig lösning. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern vilka initiativ hon ämnar ta för att ska kunna bidra till ett snabbt slut på krigshandlingarna i och därefter medverka till att det skapas möjligheter för en fredlig utveckling i området.
fr · GN111002 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1002 av () till statsrådet om åtgärder för att bistå de eritreanska flyktingarna anfallskrig mot har medfört att hundratusentals människor har drivits på flykt i sitt eget land. Det är dels de människor som bor i de delar av landet där den etiopiska armen går fram, dels många av de eritreaner som tidigare tvångsförvisats från . Många av dessa har levt i och blev utsatta för en etnisk rensningsaktion när konflikten mellan de båda länderna bröt ut . De drevs över gränsen och har bott i de södra delarna av landet där kriget nu pågår. För samtliga flyktingar krävs nu snabba insatser från omvärlden för att förhindra en katastrof. Försörjningsläget var före kriget relativt gott i , men tål inte sådana påfrestningar som ett krig medför. Mot den här bakgrunden vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att bistå de eritreanska flyktingarna för att undvika en hungerkatastrof i spåren på kriget.
fr · GN111003 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1003 av () till statsrådet om uthyrningsföretag Många företag anlitar uthyrningsföretag för att klara bemanningen vid arbetstoppar och då behov finns av arbetskraft med speciell kompetens. Antalet anställda i uthyrningsföretag ökar kraftigt och verksamheten börjar få stor omfattning. I de flesta fall sker säkert verksamheten som lagstiftaren tänkt men det kommer alltfler signaler om missbruk. Det finns många exempel på att företagen minimerar sin fast anställda personal och att anställda från bemanningsföretag mer eller mindre kontinuerligt finns på arbetsplatsen och utför samma arbeten som den tillsvidareanställda personalen. På en arbetsplats är nästan hälften av de arbetande, nära 50, från ett bemanningsföretag och detta förhållande ser ut att fortsätta . Många har varit anställda på företaget tidigare men fått lämna med hänvisning till arbetsbrist. Det kan misstänkas att man från företagets sida kringgår lagen om anställningsskydd och sorterar personal. När verksamheten med bemanningsföretag får så stor omfattning omöjliggörs normal facklig verksamhet på arbetsplatsen. Kompetensutveckling läggs ned för den ordinarie personalen och lastas i slutändan över på samhället som får utbilda för bemanningsföretagen. arbetsmarknadsutskott har begärt en översyn av bemanningsbranschen och uthyrningsföretagen. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet om ovanstående förhållanden kommer att behandlas i den utredning som arbetsmarknadsutskottet begärt.
fr · GN111004 · 2000-05-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1004 av () till statsrådet om kommunernas bidrag till fristående skolor I samband med skattereform fick kommuner och landsting rätt att göra avdrag för all ingående mervärdesskatt. Syftet var att utjämna momsens konkurrenssnedvridande effekter vid val mellan arbete i egen respektive extern regi. Också inom de momsfria områdena infördes ett särskilt statsbidrag till kommuner m.fl. för att täcka de indirekta kostnader för mervärdesskatt som uppkommer vid upphandling och bidragsgivning. Detta berör områdena sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Bidraget bygger på en uppskattning av den dolda kostnaden för mervärdesskatt och uppgår till . De fristående skolornas verksamhetsform innebär att de är momspliktiga. Till skillnad från kommunerna får de inte göra avdrag för sina momskostnader. Eftersom kommunens kostnader för moms inte ingår i kostnadsredovisningen, beräknas bidraget på ett kostnadsunderlag som är exklusive moms. Det har framkommit att vissa kommuner nu är beredda att sänka bidraget till fristående skolor med . Jag vill därför med anledning av det anförda ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att fristående skolor också i fortsättningen ska få ersättning för momskostnader som uppkommer vid bidragsgivning eller upphandling?
fr · GN111005 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1005 av () till miljöminister om ladusvalan har gått ut med uppmaning till landets lantbrukare att riva bort ladusvalornas bon i landets ladugårdar. Detta strider mot såväl EU:s fågeldirektiv som de internationella konventioner som skrivit på. I fågeldirektivet sägs i artikel5 att medlemsstaterna ska "vidta nödvändiga åtgärder för att införa generella system för skydd av samtliga fågelarter" och vidare att det är förbjudet "att avsiktligt förstöra eller skada deras bon och ägg eller bortföra deras bon." Enligt ska varje land bevara de naturligt förekommande arterna i livskraftiga bestånd. Rios konvention om biologisk mångfald säger detsamma. Regeringen har också i flera propositioner skrivit att den biologiska mångfalden ska värnas och bibehållas. Ladusvalan är beroende av människan för sin fortlevnad. En aktion som den förordar är alltså att jämföra med en utrotningskampanj. Detta är en art som lever av de insekter, som finns i stall och ladugårdar och gör därmed stor nytta och ersätter bruk av insektsgifter. Fågelvänner och ornitologer i har givetvis reagerat på denna omotiverade, obiologiska och i ett om ekologi medvetet samhälle så omoderna hetskampanj. Den måste stoppas, om ska kunna bibehålla anseendet som ett land med miljöengagemang! Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att stoppa utrotningskampanjen mot ladusvala?
fr · GN111006 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1006 av () till miljöminister om etanol i bränslet Alla vet vi att miljöskadliga utsläpp minskar drastiskt om man tillför etanol i bränslet. Denna miljövinst sker utan märkbar försämring på fordonens prestanda. Om man inför ett minimikrav på 10@15% etanol i drivmedlet så skulle det gynna uppkomsten av en konkurrenskraftig inhemsk energimarknad. Konsumenterna har också en vana att blanda i etanol (K-sprit) i bränslet då de flesta äldre bilar behöver ett tillskott av etanol för att motverka isbildning i bränslesystemet . Med anledning av detta frågar jag ministern om han avser att agera för införsel av en minimigräns på 10@15% etanol i bränslet.
fr · GN111007 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1007 av () till statsrådet om arbetssituationen på försäkringskassorna har i budgetdebatter, frågestunder och interpellationer ställt frågan till regeringen om mer resurser till försäkringskassorna. Vid en debatt , där deltog, kunde man få intrycket att regeringen avsåg att komma tillbaka till frågan i regeringens vårproposition. Där kunde man dock inte finna något som skulle förbättra arbetssituationen på våra försäkringskassor. Kassorna har fått minska sin personalstyrka . ökar arbetsbördan med det kraftigt ökade antalet sjukskrivningar. Dessutom införs nya IT-system för bl.a. pensionssystemet. Detta innebär att rehabiliteringsarbetet avstannar, vilket är olyckligt och kontraproduktivt. Försäkringskassorna har haft både och JO efter sig, vilket visar på en ohållbar situation. senast har även fullmäktige i i ett öppet brev krävt att socialförsäkringsministern och finansministern agerar. Min fråga till socialförsäkringsminister är om hon avser att vidta några åtgärder för att få till stånd en hållbar arbetssituation på försäkringskassorna.
fr · GN111008 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1008 av () till justitieminister om rättsregler vid adoption fanns rättsregler som under vissa omständigheter möjliggjorde att ett adoptionsförhållande kunde upphävas. är huvudprincipen dock sådan att rättsverkningarna av en adoption endast kan upphöra om adoptivbarnet adopteras på nytt av annan än adoptantens make/maka eller om barnet ingår äktenskap med adoptanten. Enligt huvudregeln i kan gifta personer inte adoptera annat än gemensamt. En gift make/maka får dock, med den andres samtycke, ensam adoptera den andres barn eller eget biologiskt barn. En gift biologisk far eller mor kan sålunda ensam adoptera sitt barn. 8§ ska lagbestämmelser som tillägger släktskap betydelse tillämpas på det sättet att barnet ska anses som adoptantens barn och inte som barn till sina biologiska föräldrar. Vid adoption bryts således de rättsliga banden mellan de biologiska föräldrarna och deras barn. I normala fall är detta en begriplig bestämmelse men det kan i vissa fall få en orimlig konsekvens. Ett sådant fall är om ett barn som bor tillsammans med sin mamma och adopteras av sin styvfar, senare i stället vill bli adopterad av sin biologiske far. Detta går endast om den biologiska modern avsäger sig de juridiska banden som mor. Man kan alltså inte återfå sin biologiska far om man inte är beredd att avstå sin juridiska mor. Detta kan knappast ha varit lagstiftarens mening. En ändring av lagen eller ett tillägg skulle kunna lösa detta problem som har fått orimliga konsekvenser för enskilda personer. Avser statsrådet föreslå en ändring eller ett tillägg i med anledning av ovanstående?
fr · GN111009 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1009 av () till justitieminister om situationen för polisen I senaste numret av skriver polisfackets presidium följande: "Om vi sneglar på ur ett budgetperspektiv med de krav som ställs på polisen, bl.a. EU:s krav på i , kommer inte de tillskott som redovisades i vårbudgeten att räcka långt för att hålla en hög brottsprevention i landet. Närpolisverksamheten kommer inte att kunna bli den brottspreventiva verksamhet som det var tänkt. Vi konstaterar att man på flera ställen drar ner på denna verksamhet, stänger närpolisstationer och ånyo försöker hitta omorganisationslösningar för att masonitfasaderna skall hållas färggranna och lugna medborgarna på samma sätt som ." Det är besk kritik mot regeringens inriktning för polisen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra en utveckling som den som beskrivs av polisfacket?