ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12990 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:989 om konsumentinformation vid köp av mobiltelefoner och 990 om strålning från mobiltelefoner har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att underlätta för konsumenterna att beakta eventuella strålningsrisker vid köp av mobiltelefoner. har också frågat socialministern om vilka åtgärder han ämnar vidta för att undvika att mobiltelefonianvändningen blir till en stor framtida folkhälsofråga. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Vad gäller frågan om konsumentinformation, instämmer jag i att detta är en viktig fråga. Det har kommit till min kännedom att tillverkarna av mobiltelefoner ämnar informera om exponeringsnivåerna, de s.k. SAR-värdena från mobiltelefonerna. SAR-värdet anger den absorberade energin per gram vävnad som strålningen ger upphov till. Sådan information kommer att lämnas när den nya mätstandarden blir klar, vilket beräknas ske . När det gäller frågan om att undvika att mobiltelefonianvändningen blir till en stor framtida folkhälsofråga har regeringen tagit denna fråga på stort allvar. Av den anledningen har regeringen givit i uppdrag att redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat om elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Det arbete som rådet utför sker i nära anslutning till arbete som pågår inom WHO och andra internationella organ och en slutrapport kommer in till regeringen . Ett liknande uppdrag från den brittiska regeringen till en oberoende expertgrupp att granska forskningsresultaten på området avrapporterades i början maj. Denna expertgrupp kunde inte konstatera några hälsoeffekter från mobiltelefoner men ansåg ändå att forskningen bör fortsätta att studera vissa biologiska effekter som observerats. Den viktigaste rekommendationen från expertgruppen var att även bör ansluta sig till ICNIRP:s (International Commission on Non Ionising Radiation Protection) och som anslutit sig till. Jag ser det som angeläget att forskningen fortsätter på detta område med oförminskad styrka och att även svenska forskare deltar aktivt i detta arbete, som jag följer med stort intresse.
frs · GN12994 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:994 om människosmuggling har frågat vilka åtgärder utrikesministern ämnar vidta för att förhindra att människosmuggling och illegala inresor sker över Öresundsförbindelsen efter operativa medlemskap i . Frågor om åtgärder mot människosmuggling och personkontroll vid gräns faller under polisväsendets ansvarsområde. Därför har frågan överlämnats till mig för besvarande. Jag vill inledningsvis peka på att den nuvarande kontrollen av personer vid gränserna mellan de nordiska länderna, i enlighet med den nordiska passkontrollöverenskommelsen, sker genom stickprovskontroll. För polismyndigheten i innebär detta att man, precis som i de hamnar runtom i som redan har trafik till och från , vid Öresundsförbindelsen från fram till dess att blir operativ kommer att genomföra stickprovskontroller. När det gäller förberedelsearbetet i polisorganisationen inför så sker detta huvudsakligen vid som upprättat en särskild projektorganisation för ändamålet. Denna har bl.a. i samverkan med varje polismyndighet upprättat planer för de delar av verksamheten som berörs av . Vid polismyndigheten i har man kommit långt i planer och förberedelser för att ha kompensatoriska åtgärder, bl.a. utbyggd inre utlänningskontroll, på plats när gränskontrollen gentemot upphör.
frs · GN12998 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:998 om den kvalificerade förberedande musikutbildningen har frågat kulturministern vilka åtgärder hon tänker vidta för att stödja rörelsefolkhögskolornas musiklinjer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Genom beslut förändrades ansvarsfördelningen mellan stat och folkbildning markant. Det tidigare systemet där regeringen och riksdag fastställde principerna för statsbidragsfördelningen och fördelade medlen mellan studieförbund och folkhögskolor ersattes med ett system där folkbildningen själv tar ansvar för fördelning av statsbidrag, administration, organisation samt för att följa upp och utvärdera verksamheten. Staten anger endast mål och syften med bidragsgivningen till folkbildningen. Sedan fördelas medlen till som i sin tur avgör fördelningen till folkbildningens organisationer. Det har visat sig att denna ansvarsfördelning mellan stat och folkbildning fungerat väl och ändamålsenligt. För att regering och riksdag ska kunna gå in och påverka bidragsgivning krävs det att man frångår de grundprinciper som lade fast (prop. 1990/91:82) och som ytterligare befästes i och med folkbildningspropositionen (prop. 1997/98:115) . Regeringen gav i uppdrag att redovisa grunderna för fördelningen av anslaget mellan studieförbund och folkhögskolor och på vilket sätt fördelningsprinciperna bidrar till att uppnå effektmålen. Ett av effektmålen är att bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet och främja kulturupplevelser och eget skapande. Av redovisning för framgår att de estetiska kurserna samlade drygt 4200 deltagare . Folkhögskolorna arrangerade även 2839 kulturprogram med totalt ca 246000 deltagare. Detta är en ökning med drygt 400 kulturprogram jämfört med föregående år. Detta ger en god bild av folkhögskolornas livaktiga kulturarbete. I riktlinjerna 1999 gav regeringen i uppdrag "att redovisa de befintliga utvärderingar och utvärderingar som rådet avser att ta initiativ till som belyser hur syftet med statsbidrag till folkbildningen enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen har nåtts". Av redovisning framgår bl.a. att rådet i sin utvärderingsplan för åren 2000@2002 ska genomföra en utvärdering om "Effekter av samhällsstödets utveckling och ändrade fördelningsmodeller". Inom detta projekt ska bl.a. effekterna för musikfolkhögskolorna med anledning av de förändrade statsbidragsfördelningskriterierna utvärderas. Projektet beräknas vara klart . Mot bakgrund av folkbildningens fria roll gentemot staten samt de utvärderingar som avser att genomföra har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder i frågan.
fr · GN111180 · 2000-07-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1180 av () till näringsminister om "som förbinder med får inte sättas på undantag". Så heter det i en uppvaktning som näringslivet i Falun@Borlänge gjort hos näringsministern. Det är en förståelig reaktion eftersom vägen, särskilt delen Sala och till/från , är mycket dålig. har 320 företag i reagerat. Att vägsträckan omfattar två län verkar göra det extra besvärligt att få vägsträckan prioriterad. Vägen vid Sala och till/från är på sina sträckor endast @ en väg som är mycket hårt trafikerad. Vilka åtgärder ämnar näringsminister vidta för att förbättra vägstandarden på ?
fr · GN111181 · 2000-07-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1181 av de () till finansminister om anslag till Trots att hade beskrivit vilka konsekvenserna skulle bli om tullen inte fick det begärda anslaget valde regeringen i vårpropositionen att föreslå ett lägre anslag och dessutom med en osäker framtida finansiering. Detta blev också beslut. När börjar gälla har en skyldighet att bevaka sin del av den yttre EU-gränsen. bedömer att från upp till är ett högriskområde. ligger mitt i detta område och faran är nu stor att tullens anslag inte räcker till att ha kvar någon tullverksamhet på . Det ska snabbutredas om tullen kan samverka med polisen och på . Men frågan är hur man ska kunna samverka om den ena parten inte alls finns på plats. Dessutom är ett s.k. försöksområde för samverkan och då behöver alla parter delta i försöket. Om tullen på försvinner blir det en stor blotta i den yttre EU-gränsen och det blir fritt fram att ta sig in i EU via både för narkotika-, sprit- och människosmugglare. Regering och riksdag har genom anslagsbeslutet försatt tullen i ett verkligt dilemma; någonstans måste kontrollen dras ned om inte anslaget ska överskridas. Avser regeringen bevilja ytterligare anslag så att en acceptabel kontrollnivå vid den yttre gränsen i kan upprätthållas?
fr · GN111182 · 2000-07-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1182 av () till socialminister om informationsspridning om hiv/aids Hiv/aids är ett av de största och allvarligaste problem världen står inför. Infektionen kan drabba vem som helst som är oförsiktig, samt miljoner av de barn som föds av hivsmittade mödrar. Sjukdomen slår hårdast mot de fattigaste länderna och de fattigaste människorna. I och andra västländer har de mörkaste prognoserna om vad epidemin skulle kunna åstadkomma dessbättre kunnat undvikas. Detta kunde åstadkommas först efter omfattande informationsinsatser om riskerna som sjukdomen bär med sig. Inte minst viktiga var frivilligorganisationernas insatser. Röda korset och Noaks Ark var pionjärer i hivpreventionsarbetet. Den öppenhet som präglat hivpreventionen har varit och är en central faktor i att bekämpandet av hiv varit relativt framgångsrikt. Det är oroande att trycket i informationen förefaller ha minskat. Vi talar allt mindre om de risker och problem som hiv/aids för med sig. Nya bromsmediciner har gjort att rädslan för infektionen avtagit. Detta är mycket allvarligt och riskerar föra med sig att hivspridningen kan börja öka igen. Varje generation svenskar måste vara medveten om riskerna. Vad avser socialministern göra för att tillsammans med frivilligorganisationerna tillse att informationsinsatserna om hiv/aids når varje ung svensk?
fr · GN111183 · 2000-07-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1183 av () till statsrådet om hiv och aids drabbas mer än 15000 människor av den hivinfektion som leder till aids. Omkring 7000 människor avlider av sjukdomen . är mer än 33 miljoner människor hivpositiva eller sjuka i aids. av de smittade bor i ett utvecklingsland. Värst drabbat är området söder om i . Där finns av de smittade, trots att av världens befolkning bor där. Konsekvenserna är förödande. Utöver de många dödsfallen så har uppskattningsvis 10 miljoner barn förlorat antingen sin mamma eller båda föräldrarna i sjukdomen. En hel generation afrikaner riskerar att mer eller mindre gå förlorad i sjukdomen. Det är dessutom vanligt att hivsmittade och deras familjer blir utstötta på samma sätt som spetälska . Hivsmittan orsakar lidande för miljontals människor över hela världen och särskilt i de fattigaste länderna och bland de fattigaste människorna. Vikten av att det svenska biståndet har en kraftfull inriktning på att bekämpa hiv/aids kan inte nog understrykas. Vad avser biståndsministern göra för att skapa svenska biståndsinsatser för att bekämpa spridningen av hiv och stärka vården av aidssjuka?
fr · GN111184 · 2000-07-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1184 av () till statsminister om de baltiska staterna och Natomedlemskap I en intervju för tidningarna kräver president att Nato beslutar ansvarsfullt om att ta in nya medlemsländer. Hon betonar att man bör överväga vad medlemskap innebär för enskilda länder och områden. Enligt presidenten skulle medlemskap för , och särskilt påverka den säkerhetspolitiska situationen i och norra . Därför vore deras medlemskap "en mycket viktig sak" för , enligt . har upprepade gånger nekat att aktivt stödja de baltiska staternas strävan efter Natomedlemskap. Skälet som regeringen angivit är att inte är medlem i Nato. visar den finske presidenten att icke-medlemmar både kan och bör uttala stöd för de baltiska grannländernas strävan efter Natomedlemskap. Därmed faller regeringens tidigare argumentation. Natomedlemskap för våra baltiska grannar skulle påverka både deras och vår egen säkerhet positivt. Ämnar statsministern att likt den finska presidenten uttala ett aktivt stöd för de baltiska staternas strävan efter Natomedlemskap?
fr · GN111185 · 2000-07-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1185 av () till utrikesminister om och kärnvapenteknologi Enligt amerikanska underrättelsekällor hjälper med utvecklandet av strategiska robotar som kan bära kärnvapen. Enligt rapporterna har trappat upp exporten av specialstål, ledningssystem och teknisk expertis till , sedan och lät spränga kärnladdningar. Vidare lär kinesiska experter ha iakttagits i närheten av senast uppförda anläggning för produktion av robotar. Även om sökt dementera rapporten ger uppgifterna anledning till oro. Det är angeläget att innehållet i uppgifterna utreds i grunden och att varje försök till spridning av kärnvapen- och missilteknologi hindras. Ämnar utrikesministern vidta några åtgärder med anledning av de amerikanska uppgifterna om kinesisk export av kunnande för produktion av missiler?
fr · GN111186 · 2000-07-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1186 av () till kulturminister om redovisning monopol på de markbundna TV-sändningarna är det enda återstående statsmonopolet på den svenska IT- och telemarknaden. Utsändningarna ger upphov till stora monopolvinster som bl.a. använder för att etablera sig på den konkurrensutsatta marknaden för s.k. trådlös bredbandsaccess. I ett interpellationssvar (1999/2000:401) konstaterar kulturminister att ska belysa förhållandet mellan den konkurrensutsatta och den icke konkurrensutsatta verksamheten och därvid följa arbete med det s.k. transparensdirektivet (80/723/EG). Kravet på detta har enligt kulturministern, framställts till vid bolagsstämman genom s.k. ägardirektiv. Det är dock uppenbart att i sin årsredovisning eller på annat sätt underlåtit att belysa förhållandet mellan den konkurrensutsatta och den icke konkurrensutsatta delen av verksamheten. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att fortsättningsvis ska belysa förhållandet mellan den konkurrensutsatta och den icke konkurrensutsatta verksamheten och därvid följa arbete med det s.k. transparensdirektivet (80/723/EG)?
fr · GN111187 · 2000-07-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1187 av () till näringsminister om problem för åkeribranschen Den svenska åkerinäringen anser sig "orättvist" behandlad av regeringen. Det gäller, som man säger, osund konkurrens med utländska åkerier. "har vi ytterligare flera konkreta bevis på att de utländska åkerierna tar marknadsandelar från de svenska. Det som teoretiskt bevisats av i och stadens eget utredningsinstitut () visar sig nu också i verkligheten". Så säger , vd i . Det är en mätning som gjorts på de svenska vägarna. Det svenska kostnadsläget är över konkurrenternas. Detta ger utslag i form av ökad andel utlandsregistrerade lastbilar. Skillnaden i kostnadsläget är de höga svenska lönebikostnaderna i form av arbetsgivaravgifter och sociala avgifter. Också de fasta fordonsskatterna ligger högre än i omvärlden. Jag har tidigare frågat i detta ärende och då hänvisades det till olika sorts "samtalsgrupper och möten". "Handlingsprogram, möten och samtal hjälper inte mot tappade uppdrag för åkerierna" säger nu nämnde . Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förbättra konkurrensläget för åkerinäringen?
fr · GN111188 · 2000-07-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1188 av de () till miljöminister om inställning till valfångst och har länge krävt att IWC (The International Whaling Commission/ ) ska upphäva det förbud mot valfångst som infördes . Trots många års fridlysning och valfångstförbud finns det oroande rapporter om att flera valarter är på randen till utrotning. Det har också genom genetiska test framkommit att friserat fångstuppgifterna. Kött från hotade arter har sålts och fler valar har dödats än vad som uppgetts. På IWC:s årliga möte, som just nu hålls i i , finns det en stor risk att och krav på en återgång till kommersiell valfångst, om än med fångstkvoter, går igenom. Enligt uppgift kommer länder som , , , och vilja ha ett fortsatt skydd för valarna. tycks förvånande nog ställa sig på och sida. Avser regeringen stödja förslag på om en återgång till kommersiell valfångst i enlighet med krav från och ?
fr · GN111189 · 2000-07-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1189 av () till justitieminister om missvisande statistik vad avser gruppvåldtäkter Att ljuga med statistik tillhör journalistikens vardag. För lagstiftare gäller dock att se bakom sensationsrubrikerna. En viktig förutsättning är dock att de av samhället tillsatta organen har redskap att ge en så nyanserad bild som möjligt. När det gäller Brottsförebyggande rådets specialgranskning av gruppvåldtäkter i landet visade deras undersökning att antalet gruppvåldtäkter inte ökat. De hade då granskat anmälningar med två eller flera gärningsmän registrerade som misstänkta, vilket i sin tur kräver att den våldtagna kvinnan ska kunna peka ut och namnge männen. Även en lekman kan förstå att en våldtagen kvinna svårligen kan peka ut och ange de som anfallit henne. Men BRÅ har inget annat tillvägagångssätt att tillgå. De har ej tillgång till anmälningarna och det finns inget i statistiken som heter gruppvåldtäkt. Därför behöver brottskodssystemet ändras och utvidgas. Om BRÅ hade valt att presentera den beskrivning av brottet som våldtagna kvinnor i lämnat till polisen så hade materialet visat att antalet gruppvåldtäkter ökat dramatiskt från nio stycken 1995 till 35 stycken 1999. Genomsnittsåldern i på både offer och gärningsman är och två tredjedelar är rena överfall. Om samhället ska kunna sätta in rätt åtgärder krävs sanningsenlig statistik. Avser ansvarig minister verka för att en ändring görs av brottskodssystemet så att statistiken vad avser gruppvåldtäkter kommer att överensstämma med verkligheten?
fr · GN111190 · 2000-07-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1190 av () till kulturminister om konkurrensutsatta verksamhet I en interpellation till kulturminister tog jag för sedan upp monopol på utsändningen av TV i marknätet. Det är det återstående statsmonopolet på den svenska IT- och telemarknaden. Jag frågade då kulturministern vad hon avsåg göra för att tillförsäkra att inte använder monopolvinster för att etablera sig på konkurrensutsatta delar som t.ex. trådlös bredbandsaccess. Enligt ministerns svar gäller för att den verksamhet som inte är utsatt för konkurrens ska bedrivas med skälig lönsamhet och bygga på självkostnadsprincip. Den konkurrensutsatta verksamheten ska driva på företagsekonomiskt och marknadsmässigt bästa sätt. I samband med bolagsstämman framställs enligt kulturministern krav på om t.ex. avkastning på insatt kapital och utdelning genom s.k. ägardirektiv. I ägardirektiven anges också att ska belysa förhållandet mellan den konkurrensutsatta och den icke konkurrensutsatta verksamheten och därvid följa arbete med det s.k. transparensdirektivet (80/723/EG). Efter att studerat årsredovisning kan jag konstatera att där helt saknas information om förhållandet mellan konkurrensutsatt och icke konkurrensutsatt verksamhet. Eftersom statsrådet i sitt svar på min interpellation deklarerade att krav på särredovisning ställts utgår jag ifrån att departementet har tillgång till en sådan redovisning. Avser statsrådet att göra det möjligt för , att ta del av vilken av verksamhet som var, respektive inte var, konkurrensutsatt ?
fr · GN111191 · 2000-07-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1191 av () till näringsminister om näringsministerns tilltro till På Kvinnor i den 18juni framträdde näringsministern på scenen, placerad i "heta stolen". En av frågorna löd "eller "? På detta svarade näringsministern något uppgivet "". Jag vill därför fråga näringsministern hur detta uttalande ska tolkas. Saknar ministern tilltro till Telias utvecklingsmöjligheter på grund av det statliga majoritetsägandet?
fr · GN111192 · 2000-07-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1192 av () till försvarsminister om värnpliktigas dagpenning Storleken på dagpenningen för de värnpliktiga har diskuterats . är dagpenningen 40kr. I senaste numret av görs en intressant och tankeväckande jämförelse mellan vad en värnpliktig får och vad en person som sitter i fängelse får. Jämförelsen görs med anledning av vapenkuppen i . Den person som dömts för detta kommer att i fängelset få mellan 72@92kr per dag beroende på arbetet . Tidningen konstaterar alltså att en värnpliktig får 40kr , men efter ett brott och då man hamnat i fängelset stiger alltså dagersättningen. Jag har förståelse för en sådan fundering. En "vettig" dagersättning är också en av grunderna till att det ska gå lättare att rekrytera rätt person till värnpliktstjänstgöring. När avser statsrådet höja dagersättningen för de värnpliktiga?
fr · GN111193 · 2000-07-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1193 av () till statsminister om och euron Den har sagt att frågan om ett svenskt EMU-deltagande ska avgöras i en svensk folkomröstning och att självt väljer om och när vi ska gå med. I Europeiska står dock följande att läsa på s.44: "deltar inte i ERM2. är en medlemsstat med undantag och har inte någon bestämmelse som gör det möjligt för landet att ställa sig utanför etapp tre av EMU. är därmed skyldigt enligt fördraget att införa eruon, vilket innebär att landet måste sträva efter att uppfylla samtliga konvergenskriterier, inklusive växelkurskriteriet." Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsministern vilka initiativ regeringen tänker ta för att också ECB ska förstå vad som gäller.
fr · GN111194 · 2000-07-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1194 av () till justitieminister om polisens situation I mitt hemlän har en av tidningarna gjort en egen @ icke vetenskaplig @ enkätundersökning om vad boende i Falu kommun har för åsikter om polisen. Rubriken på artikeln lyder: "Ingen räddare i nöden. av faluborna tror inte att de får hjälp av polisen när de behöver den som bäst". Det är ännu ett tecken på att polissituationen är allvarlig, kanske allvarligare än vad många trott/tror. I en uppföljning säger tf. polischefen i en kommentar: "Resultatet är allvarligt". Han menar att detta inte är tillfredsställande ur trygghetssynpunkt. I samma artikel berättas om personalutvecklingen hos polisen: 152 poliser har blivit 122 och av 71 civilanställda återstår 30. Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka polisens besvärliga situation?
fr · GN111195 · 2000-07-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1195 av () till statsrådet om privatskolor Frågan om kvalitet och tillräckliga resurser i skolan har tilldragit sig stor uppmärksamhet . som bristerna i den kommunala skolan är påtagliga på många håll, kan noteras att fristående/privata skolor inte sällan tillförs resurser som urholkar den kommunala skolverksamheten. synes i sina bedömningar av privata skolor i alltför ringa grad ta hänsyn till kommunernas synpunkter. Anmärkningsvärt nog tycks detta ofta vara fallet, även när kommunen kan påvisa att den egna skolans förutsättningar kraftigt försämras genom etablering av nya privatskolor. Som aktuella exempel på att detta är en realitet kan nämnas tillkomsten av nya privatskolor i och kommuner. I fallet handlar det om etablering av två nya gymnasieskolor i bolagsform, skolor som blir överkompenserade i förhållande till kommunens egna utbildningsprogram, utan att kunna tillföra någon inriktning av utbildningen som kommunen inte själv kan erbjuda. Dagens lagstiftning på skolområdet har uppenbarligen en sådan utformning att snäva privatintressen @ i ökad utsträckning i form av bolag @ ofta tillåts spela en alltför stor roll på bekostnad av ny pedagogik respektive föräldrars och elevers grundläggande intressen och behov. För att komma till rätta med problemen erfordras en skyndsam revidering av regelverket såväl vad gäller bidragssystem som det kommunala inflytandet vid etablering av fristående/privata skolor. Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga vilka åtgärder skolministern avser att vidtaga för att öka det kommunala inflytandet vid etableringen av fristående/privata skolor.