frs · GO12351 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:351 om rättssystemet i Kosovo har lyft fram en mycket viktig fråga för den fortsatta utvecklingen i Kosovo. När säkerhetsrådet antog resolution ställdes FN, NATO och det övriga internationella samfundet inför mycket stora utmaningar. Från ett i grunden raserat samhälle med svåra etniska motsättningar gällde det att återställa säkerhet, lag och ordning och skapa förutsättningar för flyktingåtervändande, upprättande av civila samhällsfunktioner och långsiktig och hållbar ekonomisk utveckling. Kosovo utvecklade sig snabbt till en av de mest omfattande internationella fredsbyggande operationerna i modern tid. I denna svåra miljö har flera framsteg gjorts. För att hantera det massiva spontana flyktingåtervändandet och den svåra förödelsen av bostäder och skolor genomfördes inför ett omfattande nödskydds- och rehabiliteringsprogram, under ledning av UNHCR. Tack vare omfattande insatser i kombination med en mild vinter behövde endast ett fåtal människor söka tillflykt i de allmänna nödbostäder som upprättades över hela Kosovo. Men många utmaningar återstår. En av de större avser situationen inom rättssektorn, som ännu inte har stabiliserats. De från början obefintliga och fortfarande svaga rättsvårdande institutionerna har inte haft tillräcklig kapacitet för att hantera omfattande etniskt motiverade brott, organiserad brottslighet och allmän laglöshet. Juridisk personal utsätts ofta för hårda påtryckningar. Det har medfört svårigheter att upprätthålla en etnisk opartiskhet inom hela rättskedjan. FN:s mission i Kosovo har gjort särskilda ansträngningar för att komma till rätta med bristerna i rättssystemet. En tydlig erfarenhet har varit att rättssystemet inte är starkare än sin svagaste länk. Hela kedjan @ domstol, polis och kriminalvård @ måste fås att fungera. Även om mycket återstår att göra, bl.a. på kriminalvårdssidan, så har den lamslagenhet som länge rådde kunnat hävas. Från svensk sida har vi uppmuntrat och stött denna helt nödvändiga inriktning på insatser på rättsområdet. Ett tiotal internationella domare och åklagare, i stort sett det antal som har begärt, däribland en svensk domare och en åklagare, är verksamma vid distriktsdomstolar runtom i Kosovo. Dessa utför ett utomordentligt viktigt och utsatt arbete med att hantera bl.a. krigsförbrytelser eller etniskt motiverade brott. Rättsskipningen är en avgörande förutsättning för att en långsiktig etnisk försoningsprocess alls ska vara möjlig. Missionens polisinsats har successivt växt och omfattar runt 4 500 civilpoliser som utför exekutiva polisuppgifter. bidrar med 60 poliser, däribland tio instruktörer till den polisskola som i regi utbildar Kosovos framtida lokala poliskår. Inom är ledande i projekt som syftar till att stärka respekten för rättssamhällets principer. I samarbete med har ett utbildningscenter för domare och åklagare @ @ upprättats. Institutet har bl.a. genomfört seminarier för lokala domare och åklagare om om mänskliga fri- och rättigheter. har även tagit initiativ till upprättandet av , en NGO som är tänkt att fungera som ett lokalt forskningscenter för rättsfrågor. har sekonderat ett trettiotal tjänstemän till OSSE-missionen, bl.a. expertis inom rättssektorn. Det internationella samfundet har mycket att lära av Kosovooperationen, inte minst när det gäller behovet av snabba insatser för att återupprätta och stärka svaga eller obefintliga rättssektorer efter våldsamma konflikter. Jag vill i detta sammanhang framhålla det arbete som pågår för att utveckla EU:s kapacitet inom området civil krishantering, liksom FN:s och arbete för att stärka och öka samordningen av civila insatser i fredsbyggande operationer.