ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111030 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1030 av () till socialminister om hälsoproblem relaterade till tandfyllningsmaterial Många patienter har hälsoproblem relaterade till tandfyllningsmaterial. Sambandet mellan tandläkarnas åtgärder i munhålan och långsamt debuterande kroniska sjukdomar i övriga delar av kroppen uppmärksammas sällan. Eftersom åtgärder i munhålan har betydelse och samband med övriga kroppen, måste det ske en samordning mellan tandvården och sjukvården. Det fordras att man tillsammans löser problemet så att människor med komplicerade problem ska bli hjälpta. Inom landstingen har ytterst få patienter fått möjlighet att byta ut sina icke tolererade tandfyllningsmaterial. Experterna är inte eniga, men för svårt sjuka patienter borde en sanering kunna prövas. Många står i kö, men det är slumpen som avgör om en patient får saneringen godkänd eller inte, eftersom det inte finns tillräckligt med resurser. I har man provat en modell där skrivit ett avtal med en privatpraktiserande läkare, som har kunskap om dessa patienters svårigheter. Politikerna sätter de ekonomiska ramarna och tandläkaren bestämmer vilka patienter som har störst behov. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att hjälpa patienter med svåra hälsoproblem relaterade till tandfyllningsmaterial?
fr · GN111031 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1031 av () till justitieminister om länspolisstyrelsernas framtida mandat Enligt regeringens vårproposition ska rättsväsendet tillföras 1miljard kronor för . Medlen ska användas i moderniseringsarbetet för att uppnå ett rationellt och strukturerat rättsväsende. Verksamhetsuppföljning och effektiv budgetkontroll inom respektive verksamhetsområde är nödvändiga redskap i detta arbete. I propositionen finns också en redovisning över vilken brottsbekämpning som ska prioriteras och hur detta ska ske. Bl.a. ska närpolisverksamheten och det problemorienterade utvecklas. Ute i landet sprider sig nu en oro. Det ekonomiska läget har varit kärvt för polisen. Man har tvingats till nedskärningar som arbetsuppgifterna legat fast eller t.o.m. utökats. "Budgethålen" är många och det utlovade tillskottet befaras försvinna innan det kan användas till konkret verksamhet. Länspolisstyrelserna vill nu få besked: Hur ska det fortsatta rationaliseringsarbetet genomföras som de av regeringen fastslagna verksamhetsmålen måste uppnås? Min fråga till justitieministern blir därför: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att för länspolisstyrelserna klargöra hur rationaliseringsarbetet kan genomföras som verksamhetsmålet uppnås?
fr · GN111032 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1032 av () till justitieminister om villkorlig dom med samhällstjänst infördes den nya påföljden villkorlig dom med samhällstjänst. som gått kan man konstatera att påföljden utdömts i åtskilliga fall och att kostnaden för påföljden följaktligen blivit dyrare än beräknat. Det har varit svårt och kostsamt att finna lämpliga arbetsplatser och bygga upp en arbetsplatsbank för framtida behov. Kriminalvårdens kostnader ökade därför med . En annat problem är de långa väntetiderna. I vissa fall har det dröjt innan domen har kunnat verkställas. Enligt de regler som finns ska den dömde inte behöva vänta än på en arbetsplats där samhällstjänsten kan utföras. Kriminalvården har också varit starkt kritisk mot att rattfyllerister, som behöver vård, inte får det genom den nya påföljden. Här anser man att fängelse hade varit en lämpligare påföljd. Jurister som tillämpar lagen anser att de krav på enhetlighet och förutsebarhet som man kan ställa på en brottmålslag inte uppfylls. har också lagen varit i kraft meddelat prövningstillstånd i inte mindre än tio fall. Rättsläget är oklart på grund av bristande riktlinjer i förarbetena. som domar med påföljden villkorlig dom med samhällstjänst har ökat minskade påföljden övervakning med fotboja. Detta har dock inte lett till någon större besparing. Kostnaden har endast minskat med . De som dömts till fotboja bor oftast kvar hemma och går till sitt ordinarie arbete. Här krävs en mindre insats för att domen ska kunna verkställas. Min fråga till justitieministern blir därför: Vad avser ministern göra för att komma till rätta med de problem som är förenade med påföljden villkorlig dom med samhällstjänst?
fr · GN111033 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1033 av () till jordbruksminister om djurtransporter Genom filmen dying har vi återigen fått upprörande bevis på hur illa djur behandlas vid långväga transporter inom EU-länderna. Inte minst efter jordbruksministerns kraftfulla agerande i är vi nog många som har levt i föreställningen att förhållandena vid djurtransporter numera har avsevärt förbättrats och att EU:s direktiv efterlevs. Men så är uppenbarligen inte fallet. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta så att EU:s direktiv vid djurtransporter efterlevs i samtliga medlemsländer?
fr · GN111034 · 2000-05-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1034 av () till jordbruksminister om genmodifierad raps Genmodifierad raps har såtts ut av misstag. har rekommenderat att grödan ska förstöras. har kommit fram till att detta inte krävs. Det inträffade visar att lagstiftning och regeltillämpningen på området är ofullständig och otillräcklig. Därför vill jag fråga jordbruksministern: Vad avser ministern vidta för åtgärd med anledning av att GMO-rapsen har blivit utsläppt på öppna fält?
fr · GN111035 · 2000-05-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1035 av () till jordbruksminister om djurtillsynen Enligt missköter nära var sjätte svensk djurhållare sina djur. Ändå saknar tillsynsrapporter från av landets kommuner 1998 och . Det är kommunernas djurskyddsinspektioner som ligger till grund för rapporten. Granskningen omfattar 30000 besök hos lantbrukare, zoohandlare, cirkusar, försökslaboratorier m.fl. Uppgifterna är allvarliga. Tyvärr är erfarenheterna att många kommuner saknar kompetens för att göra sakliga och kunniga djurskyddsinspektioner, framför allt inom jordbruket. Det finns visserligen kommuner som har kunniga och duktiga inspektörer. På vissa håll har kommuner t.o.m. gått ihop för att kunna få tillgång till hög kompetens. Men tyvärr förekommer det också alltför ofta att kommuner lägger uppgiften på hälsovårdsinspektörer som har god utbildning i livsmedelskontroll, men som helt saknar utbildning och erfarenhet från djurhållning. I stället för rådgivning och stöd ägnar de sig enbart åt fiskala uppgifter, ofta med dålig grund för sina förelägganden. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att höja kompetensen och förbättra djurtillsynen i jordbruket?
fr · GN111036 · 2000-05-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1036 av () till jordbruksminister om konkurrensproblem mellan statliga och privatpraktiserande veterinärer 1999 begärde regeringen av Statskontoret en kartläggning av i vilken utsträckning statliga myndigheter och affärsverk bedriver kommersiell verksamhet. Den 28mars överlämnades rapporten som kommersiell aktör (2000:16) till regeringen. Ett av de områden som Statskontoret granskat är distriktsveterinärorganisationen (DVO). En av slutsatserna i rapporten var att det på grund av rådande konkurrensproblem vore den bästa lösningen att avskilja DVO från . Även i yttrande rekommenderas samma sak. Konkurrensproblemen mellan statliga och privatpraktiserande veterinärer har behandlats i flera sammanhang . har sex olika utredningar eller översyner genomförts och i samtliga rapporter har man konstaterat att det sker en osund konkurrens. Ministern har i ett tidigare sammanhang hänvisat till att tillsatt en arbetsgrupp för att komma till rätta med problemen. I denna grupp har man inte lyckats hitta lösningar som alla parter kan finna tillfredsställande. Kommersialiseringen av DVO medför dessutom allvarliga bieffekter. Bl.a. rubbas förtroendet för som en garant för smitt- och djurskyddet, och som både är tillsynsmyndighet och skriver föreskrifter för de privata veterinärer med vilka man konkurrerar. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att äntligen komma till rätta med konkurrensen mellan statliga och privatpraktiserande veterinärer?
fr · GN111037 · 2000-05-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1037 av () till justitieminister om unga flickors situation i rättssammanhang Under senaste vintern och våren har vi genom bl.a. massmedier fått ta del av två uppmärksammade fall, som handlar om flickors/kvinnors utsatta situation i rättssammanhang. Det är de s.k. fallen Rissnevåldtäkten och Gävlemordet, som åsyftas. I Rissnefallet åtalades inte de unga männen för våldtäkt trots att flera av dem sagt att de haft samlag med den 15-åriga flickan. I åtalades en ung flicka för mord fastän polisen tvivlade på hennes uppgifter. I det ena fallet togs således hänsyn till de åtalades fördel och i det andra fallet bortsågs från allt som talade till den åtalades fördel. I dessa helt två olika fall verkar det finnas brister i samhällets förmåga att skydda de unga flickorna i rättssammanhang. Det verkar också saknas vilja att ge unga flickor skydd mot förnedring och utnyttjande. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta mot de tendenser som rättsväsendet visat när det gäller unga flickors utsatta situation i rättssammanhang?
fr · GN111038 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1038 av () till statsrådet om brist på detaljplanerad mark Runtom i kommunerna råder brist på detaljplanerad mark. Till detta finns flera orsaker. T.ex. tar många överklaganden och i vissa fall väljer kommuner att inte pröva förfrågningar om detaljplaner. Ett sätt att effektivisera PBL vore att införa prövningstvång hos kommunerna. Detta skulle innebära att alla ansökningar från markägare om att detaljplan ska upprättas måste prövas inom i byggnadsnämnd eller kommunstyrelse. På så vis kan man undvika att frågor om detaljplaner begravs för att aldrig underställas ett politiskt avgörande. Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta med anledning av vad som ovan anförts för att öka tillgången till detaljplanerad mark hos kommunerna?
fr · GN111039 · 2000-05-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1039 av () till försvarsminister om försöksverksamhet för samordning mellan militär och civil verksamhet Beslutet om Det nya försvaret innehöll bl.a. att gav regeringen till känna att försöksverksamhet för samordning av militär och civil verksamhet ska genomföras på . Av betänkandet framgår att basområdet runt är ett naturligt område som väl lämpar sig för försök med ökad statlig maritim verksamhet. kommer försvaret att påbörja en avveckling av fastighetsinnehavet i , och naturligtvis är det viktigt att försöksverksamheten ges bästa möjliga förutsättningar när försöket börjar. Inte minst tillgången till lämpliga anläggningar och lokaler är mycket betydelsefullt för en bra verksamhet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser försvarsminister vidta för att den ovan beskrivna försöksverksamheten ska komma i gång ?
fr · GN111040 · 2000-05-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1040 av () till finansminister om införande av yrkesfiskaravdrag Det har gått 3½ år sedan 1996 biföll ett betänkande från skatteutskottet om "införandet av ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare". I en fråga till finansministern undrade jag när statsrådet ämnade förelägga en proposition om införande av detta avdrag. I svaret meddelade finansministern att ett förslag till särskilt skatteavdrag har utarbetats men först måste Lagrådets yttrande inhämtas och underställas för godkännande innan en proposition kan föreläggas . Regeringens saktfärdighet och nonchalans att följa beslut är upprörande och för svenskt fiske mycket oroande. Konkurrensnackdelarna mot och , som har skatteavdrag, är stora för svenska yrkesfiskare. Den långa handläggningstiden från beslut till att ett förslag först nu presenterats visar att regeringen inte tagit denna fråga på allvar. Trots att förslaget nu finns har det inte skickats till Lagrådet trots att statsrådet den 5april i sitt svar till mig sade att så skulle ske. Varför detta inte skett ger anledning till oro. Varför händer inget? När avser regeringen att förelägga en proposition om införande av ett yrkesfiskaravdrag för svenska yrkesfiskare?
fr · GN111041 · 2000-05-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1041 av () till socialminister om nya partydroger Uppfinningsrikedomen när det gäller att hitta nya partydroger tycks vara outtömlig. nås vi än en gång av rapporter om nya och livsfarliga partydroger, nämligen GBL och butandiol. Den här gången tycks det inte heller gå att genom narkotikaklassning av produkten kriminalisera hanteringen av drogen trots att den i kroppen omvandlas till den numera narkotikaklassade drogen GHB. Enda chansen att få stopp på missbruket av GBL och butandiol är uppenbarligen att anmäla dessa ämnen till EU:s frivilliglistor. De kemiföretag som tillverkar butandiol får därigenom förbinda sig att vara försiktiga vid försäljningen och rapportera misstänkta kunder till polisen. Tyvärr kommer detta nog att visa sig inte räcka till. Det visar erfarenheterna från försäljning av bl.a. rödsprit. Det är en oroande utveckling att ungdomar ständigt hittar på nya och farliga sätt att berusa sig. Uppenbarligen förstår de själva inte hur farliga dessa vätskor är. Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att det ska bli möjligt att på ett tidigt stadium sätta stopp för nya partydroger?
fr · GN111042 · 2000-05-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1042 av () till statsrådet om asylsökande homosexuella iranier Det har kommit mig till känna att uttryckt uppfattningen att homosexuella i inte förföljs eller diskrimineras jämfört med heterosexuella. Nämnden har hävdat av varken heterosexuella eller homosexuella kan "hångla" öppet på gatorna. Det är en märklig inställning som tyder på att nämnden har en bristande kunskap om de homosexuellas levnadsvillkor i . Homosexuell kärlek blir liktydigt med hångel på gatorna. I förekommer det ett riktat våld mot homosexuella. Våld och hot med homofobiska motiv är ett uttryck för intolerans och bristande respekt för alla människors lika värde. Heterosexuella kan gifta sig, de blir respekterade i samhället och behöver inte dölja relationen. Trots detta anser att homosexuella inte förföljs på annat sätt än heterosexuella. Med tanke på den speciella roll som har i samhällets verksamhet att pröva asylsökande, är det påkallat att handläggare har erforderlig kunskap om de homosexuellas situation i . Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att i sina beslut ska beakta de homosexuellas faktiska levnadsförhållanden i ?
fr · GN111043 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1043 av () till utbildningsminister om Naprapathögskolan Naprapater är en legitimerad yrkeskår i vårt land. Det finns ett stort behov av naprapater och de fyller en ytterst viktig funktion för många människor och i vårt samhälle i stort. Av någon anledning har rekryteringen till yrkeskåren inte fått samma betydelse som själva professionen i sig. Detta kan inte annat än beklagas. Självklart ska den utbildning som är en förutsättning för yrkeskårens existens stödjas på samma sätt och under likvärdiga förhållanden och på motsvarande nivå som all annan utbildning i landet. Stödet ska inbegripa medel till utbildningen och dess verksamhet i sig, liksom till de studerande som omfattas av den. Med ett statligt stöd i alla dess former ska naturligtvis också utbildningen omfattas av de utvärderingar som ansvarar för. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att Naprapathögskolan ska få likvärdiga villkor som motsvarande utbildningar på samma nivå?
fr · GN111044 · 2000-05-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1044 av () till näringsminister om kompensation till lantbruksföretag vid breddning av vägar Att det svenska vägnätet restaureras och att vissa landsvägar breddas till motorväg är ur många synvinklar utmärkt och något som vi kristdemokrater länge arbetat för. Detta kan dock för vissa lantbrukare innebära att mark tas i anspråk för vägändamål. En del lantbrukare äger och brukar en markareal som ligger på marginalen för att få vinst i företaget. När , enligt expropriationslagen, köper den mark som behövs för att t.ex. bredda en väg ska markägaren enligt lag få ekonomisk ersättning som motsvarar det marknadsmässiga priset. Men vissa markägare skulle i stället behöva få ersättningsmark för att få verksamheten att gå ihop. Detta har visat sig vara ett önskemål som staten i en del fall har haft svårt att tillfredsställa. Inte minst med tanke på det mål som fastställt när det gäller den biologiska mångfalden som lantbrukare bidrar till är min fråga: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att lantbrukare, med arealer som ligger på marginalen för att överleva ekonomiskt, även fortsättningsvis ska få förutsättningar att bedriva sin näringsverksamhet i den ovan beskrivna situationen?
fr · GN111045 · 2000-05-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1045 av () till miljöminister om förändrade villkor för miljöstöd har ansökt om medel från de statliga bidrag som är avsatta för lokala investeringsprogram för att öka den ekologiska hållbarheten i samhället. Ansökan gäller stimulansbidrag till enskilda avlopp med syftet att säkra vattendragens långsiktiga hållbarhet och halvera de miljöeffekter som uppkommer i mark och grundvatten på grund av kväve- och fosforbelastning. och kommuner har tidigare fått bidrag enligt samma syfte. Flera vattendrag rinner genom . Det visar sig nu att fått de pengar de ansökt om men att regeringsbeslutet innehåller tillägget "bidrag får endast lämnas till lösningar där växtnäringsämnen recirkuleras". Tanken med ansökan var inte separerande avlopp, vilket gör att kommunen får svårigheter, då regeringsbeslutet innebär en annan lösning. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att inte vissa kommuner ska få sådana styrande direktiv för miljöåtgärderna att de inte kan genomföras i praktiken?
fr · GN111046 · 2000-05-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1046 av () till statsminister om ensamståendes adoptionsrätt I riksdag talar vi ofta om och om att sätta barnperspektivet i fokus. Barns behov ska framträda i samhällsbesluten. Små barn kan inte uttala sin egen vilja och vi vuxna har att se till deras rättigheter. En sådan rättighet kan vara att barn har rätt till två föräldrar. Vid ensamadoption får dock inte barnet rätt till en mamma och en pappa utan till antingen eller. I har vi en lagstiftning som i stort sett ger ensamstående en generell rätt att adoptera barn. Regeringsrätten har i en dom 1995 slagit fast detta. Lagen utgår från att många barn lever med ensamstående föräldrar, vilket gör att det adopterade barnet inte kommer att stigmatiseras eller upplevas som annorlunda. Men skilsmässobarn har i regel tillgång till och umgängesrätt med två föräldrar. Detta ger vi dock inte till det barn som adopteras av en ensamstående. Dem ger vi en förälder. Konsekvensen av lagstiftningen blir att det inte längre gäller att det bör vara två personer som väljer att leva tillsammans och försöka hjälpas åt med barnets uppfostran. Att undantag kan vara för handen om ett barn redan känner den vuxne, e.d. bör kunna accepteras. Men inte en generell rätt. Vissa länder accepterar inte ensamstående som adoptivförälder, medan gör det. Min fråga till statsministern är om regeringen avser att komma med några lagändringsförslag på detta område för att tydliggöra att det inte bör föreligga en generell adoptionsrätt för ensamstående.
fr · GN111047 · 2000-05-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1047 av () till justitieminister om åtgärder mot annonsskojare Enligt en SIFO-undersökning har av företagen med under 20 anställda råkat ut för annonsskojeri eller fakturaskojeri. Omfattningen av bedrägerierna tycks öka. Otillbörlig marknadsföring och bedrägeri är straffbart. Men med nuvarande lagstiftning verkar det svårt att komma åt de personer som ägnar sig åt annons-, katalog- och fakturabedrägeri och genom sin verksamhet utsätter de ofta sårbara småföretagen för dessa brott. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förbättra lagen så att bedrägerierna kan stoppas och straff utdömas för de personer som bedriver dessa bedrägerier?
fr · GN111048 · 2000-05-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1048 av () till justitieminister om friköp av historiska arrenden Frågan har varit uppe i vid ett flertal tillfällen. Det visar att det för dem som berörs är en mycket angelägen fråga att komma vidare i. För dem handlar det om planeringen av sin framtid. Under /99 antog lagutskottets betänkande nr 1998/99:LU 12 angående Friköp av historiska arrenden. är vi i slutet av /2000 och ärendet är fortfarande under utredning. Kan justitieministern ge besked om när frågan är färdigutredd och kommer tillbaks till kammaren för avgörande?
fr · GN111049 · 2000-05-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1049 av () till justitieminister om uppdrag till Justitieministern svarade mig den 25maj på en fråga om ljuddämpare på jaktvapen. I svaret delar ministern min uppfattning att det finns anledning att analysera förutsättningarna för en frivillig användning av ljuddämpare som reducerar ljudet till för att förebygga hörselskador. Justitieminister uppger i svaret att det pågår ett sådant arbete inom . På förfrågan till svarar man där, att något sådant uppdrag från inte föreligger. Detta föranleder mig att fråga justitieministern: Avser justitieministern att uppdra åt att analysera förutsättningarna för att ta bort den obligatoriska tillståndsplikten för ljuddämpare som reducerar ljudet till på jaktvapen klass 1?
fr · GN111050 · 2000-05-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1050 av () till jordbruksminister om kustfiskets framtid Enligt upprepade uppgifter i svenska medier håller fisken i på att försvinna. Dessa uppgifter grundar sig på uppgifter från yrkesfiskarna och forskare. Enligt marinbiologer har torskbeståndet minskat . Trots att trenden är tydlig uppges ingen kunna förklara varför fisken försvinner. Det finns flera teorier till varför fisken försvunnit; Storskaliga klimatförändringar som gör att fisken flyttar på sig, vattentemperaturen har stigit och det kan påverka ekosystemet. Utsläpp av näringsämnen som skapar sämre förutsättningar för fisken. Utfiskning, industriellt fiske, fiskeregler, maskstorlek på näten, ryssjor som fångar småfisken. Ökad förekomst av säl och skarv som äter småfisken. Fisket har stor betydelse för befolkningen längs @ det gäller såväl fisket som sådant som beredningsindustrin. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att vi ska få klarhet i vad som händer i ?
fr · GN111053 · 2000-05-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1053 av () till socialminister om tortyrskadade En av världens ledande experter på PTSD (post traumatic stress disorder), den amerikanske professorn i psykologi framträdde på ett seminarium om behandling av tortyrskadade anordnat av flyktingar. Hans budskap var glasklart. Det krävs mycket kunskap för att behandla, rehabilitera och bemöta människor som utsatts för tortyr och det krävs . När det gäller rehabilitering kan det aldrig vara fråga om kort genomströmningstid eftersom de minnen man har av detta trauma finns med mycket länge, kanske hela livet. Under har det funnits statliga pengar för sådan kunskapsspridning, kanaliserad via KANTT, kansliet för tortyr- och traumaskadade. De har haft och har stor betydelse för de tortyrskadades möjligheter till någorlunda normalt liv, till integrering och till att delta i arbetslivet. kommer de här pengarna att försvinna och landstingen får ansvaret för denna behandling och kunskapsspridning. Det är olyckligt eftersom detta inte enbart är en fråga som berör sjukvården. Kunskapen behövs hos en mängd andra myndigheter i samhället, inte minst polisen, försäkringskassorna och arbetsförmedlingarna. Argumentet att vi tar emot färre flyktingar nu håller inte. Som beskrivits är det här fråga om långvarig behandling och kunskapen behövs och den behövs i hela landet. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att kunskapsspridning om bemötande, behandling och rehabilitering av tortyrskadade ska säkerställas i hela landet?