ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12840 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:840 om flygplats på de har frågat statsministern vilka åtgärder han avser vidta för att återställa förtroendet för att regeringens framtida ställningstagande angående flygplats på kommer att grunda sig på en allsidig och förutsättningslös genomgång av remissen och remissvaren. Arbetet i regeringen är så organiserat att det är jag som besvarar frågan. skickade ut utredning om flygplatskapaciteten i på lång sikt på remiss. Remissvaren har inkommit till departementet och arbete pågår med en remissammanställning. Viktiga frågor som måste analyseras är om det krävs ytterligare utredningsarbete och om regeringen anser att det finns behov av ytterligare flygplatskapacitet i på lång sikt. Frågan om lokalisering av eventuell ny bankapacitet avgörs i ett senare skede i samband med regeringens beslut med anledning av tillåtlighetsprövning enligt .
frs · GN12841 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:841 om Schengenöverenskommelsen har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att uppfyller de åtaganden som gjorts i Schengenöverenskommelsen och för att säkerställa en fullgod polisverksamhet på . Regeringen föreslår i den ekonomiska vårpropositionen att rättsväsendet tillförs 2001, 2002 och 2003. Därtill får polisen ytterligare redan innevarande år. Regeringen föreslår därmed den enskilt största satsningen på rättsväsendet . har regeringen tillkännagivit att den avser att noga följa rättsväsendets verksamhet och återkomma till om de ytterligare insatser som krävs för att verksamheten ska uppfylla de krav som riksdag och regering ställer. Jag vill i sammanhanget peka på att ansvaret för den inbördes fördelningen av polisväsendets ekonomiska resurser samt det polisiära förberedelsearbetet inför operativa inträde i ligger hos . Förberedelsearbetet i polisorganisationen inför sker huvudsakligen vid särskilda projektorganisation. Det är i samverkan med den projektorganisationen som varje polismyndighet upprättat genomförandeplaner i de delar av verksamheten som berörs av , bl.a. övervakning av yttre gräns och personkontroll. För del gäller att fartygs- och båttrafiken på territorialhavet, enligt rollfördelning mellan kontrollmyndigheterna i , övervakas av . Regeringen har i proposition 1999/2000:64 föreslagit att ska få ett självständigt ansvar för både den yttre gränskontrollen och den inre personkontrollen till sjöss. Polisen på har därför i första hand att ansvara för personkontrollen vid trafiken till och från länder utanför Schengenområdet vid öns flygplats och hamnar. Det är således den uppgiften som polisorganisationen ska vara organiserad och dimensionerad för. Beträffande möjlighet till samverkan med andra kontrollmyndigheter på i ett Schengenperspektiv är det inte enbart utan även som polisen kan och ska samverka med. När det gäller personalförstärkning i samband med behövs det inte poliser för alla arbetsuppgifter i gränskontrollverksamheten. utför utbildad civilanställd personal inom polisväsendet gränskontrolluppgifter på flera flygplatser och i hamnar. följer noggrant förberedelsearbete inför operativa inträde i .
frs · GN12844 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:844 om polisbrist har frågat vad jag avser att göra för att minska polisbristen. Regeringen föreslår i den ekonomiska vårpropositionen att rättsväsendet tillförs 2001, 2002 och 2003. Därtill får polisen ytterligare redan innevarande år. Regeringen föreslår därmed den enskilt största satsningen på rättsväsendet . har regeringen tillkännagivit att den avser att noga följa rättsväsendets verksamhet och återkomma till om de ytterligare insatser som krävs för att verksamheten ska svara upp mot de krav som riksdag och regering ställer. Medlen ska användas för fortsatt modernisering av rättsväsendet. För polisens del handlar det framför allt om att öka antalet poliser för att säkerställa närpolisreformen. Det problemorienterade arbetet ska utvecklas och fler brott ska upp. I den kommande budgetpropositionen avser regeringen att föreslå hur tillskottet till rättsväsendet ska fördelas på respektive verksamhetsområde. Det är sedan som fördelar polisväsendets resurser efter budgetdialoger med polismyndigheterna. Jag har sagt att det minskade antalet poliser inte är acceptabelt. Det behövs fler poliser, som det fortfarande finns utrymme att utnyttja resurserna mer effektivt. Jag vill särskilt nämna polisens nya arbetstidsavtal som ger förbättrade möjligheter att anpassa arbetstiden efter verksamhetens behov. Jag har inhämtat att flera polismyndigheter uppfattar svårigheten att rekrytera poliser som det största problemet och inte i sig bristen på ekonomiska resurser. Det är därför nödvändigt att utnyttjar sin utbildningskapacitet maximalt. Den nya polisutbildningen i kan också bidra till att undanröja de rekryteringssvårigheter som finns i Norrlandslänen. Enligt min mening kan det vara önskvärt att förlägga polisutbildning till ännu en eller ett par orter. Avslutningsvis vill jag säga att fler poliser kan frigöras genom att ansvarsfördelningen mellan polisen och andra myndigheter kan göras tydligare. Kommunerna bör t.ex. ta ett större ansvar för en del av de servicefunktioner som polisen tar på sig för att ingen annan gör det. Arbetet med att renodla polisrollen pågår fortlöpande. Regeringen avser att initiera en särskild utredning med uppgift att bl.a. behandla frågan om vissa av de uppgifter som utförs av poliser i stället kan utföras av andra.
frs · GN12845 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:845 om neddragningar inom sjöfarten har frågat mig vad jag avser göra åt att flera farleder riskeras läggas ned. Bakgrunden till frågan är att i sin treårsplan för åren 2001@2003 pekat på att det råder obalans mellan det tilldelade anslaget och de kostnader verket har för fritidsbåtsändamål m.m. har aviserat att underhåll och utmärkning av vissa farleder kommer att upphöra om inte anslaget höjs. Som frågeställaren påpekar kan sådana åtgärder få konsekvenser för de skärgårdsboende och för fiskesjöfarten. Även sjösäkerheten kan påverkas negativt. Dessa problem uppmärksammades av regeringen vilket resulterade i att anslaget för höjdes med från till . treårsplan utgör ett underlag i det pågående budgetarbetet. Regeringen avser därmed att ta ställning till nivån på anslaget i samband med budgetpropositionen för . Min utgångspunkt i detta arbete är att inga farleder ska läggas ned.
frs · GN12846 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:846 om helikopterverksamheten på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta angående helikopterenheten på i utifrån försvarsutskottets ställningstagande i betänkande 1999/2000:FöU2. I propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) redovisade regeringen förslag till en förändrad grundorganisation för Försvarsmakten. För sjöstridskrafterna ansåg regeringen att det bör finnas två likvärdiga baser. Därutöver bör det finnas baseringsmöjlighet på ytterligare en plats. De två likvärdiga baserna bör vara /och . Regeringen anförde vidare att de operativa skälen med krav på koncentration av flottans verksamhet till talar för regeringens förslag. Dock bör det, enligt regeringen, finnas möjlighet till fortsatt verksamhet för sjöstridsförband i . Flottans fartyg bör således i samband med övningsverksamhet etc. ha möjlighet till tillfällig basering i . När det gäller helikopterverksamheten föreslog regeringen i propositionen att helikopterbataljon i och helikopterbataljon i skulle läggas ned. Med hänsyn till de förestående anskaffningarna av nya helikoptertyper, ansåg regeringen vidare att omlokalisering av det gamla helikopterbeståndet bör undvikas om det leder till investeringar som inte kan utnyttjas långsiktigt. Med detta som grund ansåg regeringen att verksamhetsdelen vid inom nuvarande helikopterbataljon bör kvarstå t.o.m. . Regeringen framhöll vidare i propositionen att en yttäckande beredskap kommer att finnas för att svara mot Försvarsmaktens behov av flygräddning. Likaså kommer, fortsatte regeringen, beredskap att finnas för olika typer av räddningsuppdrag. Även kommer därför helikopterresurser att vara utbaserade på skilda orter, t.ex. i . delade i sitt betänkande (bet. 1999/2000:FöU2) regeringens bedömning att det bör finnas två likvärdiga baser för sjöstridskrafterna och att det därutöver bör finnas baseringsmöjlighet på ytterligare en plats. I fråga om helikopterverksamheten ansåg utskottet att omsättningen av gamla helikoptrar och anskaffningen av nya inte innebär att tidpunkten 2003 nu behöver preciseras som en bortre gräns vad avser helikoptrar för Försvarsmaktens eget behov på . Detta bör, anförde utskottet, som sin mening ge regeringen till känna. Härutöver underströk utskottet vikten av att beredskap också kommer att finnas för att svara mot helikopterberedskap för olika typer av räddningsuppdrag och utskottet ville i sammanhanget peka på att helikopterresurser därför behöver vara baserade på olika platser i landet för att täcka detta behov, t.ex. i och . beslutade den 30mars 2000 i enlighet med försvarsutskottets förslag (rskr. 1999/2000:168). Regeringen har genom propositionen Vissa organisatoriska frågor inom Försvarsmakten, m.m. förelagt ytterligare förslag rörande Försvarsmaktens grundorganisation. Enligt planering kommer debatt och beslut med anledning härav att äga rum . möjligt efter beslut kommer regeringen att besluta om ändring av regleringsbrevet för Försvarsmakten. Jag avser därvid föreslå regeringen att besluta att inte ska vara en bortre gräns vad avser helikoptrar för Försvarsmaktens eget behov på .
frs · GN12848 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:848 om biståndet till har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av den rådande situationen i . Den ser mycket allvarligt på utvecklingen i . Befrielsekampen i södra , som det svenska folket så helhjärtat stödde, handlade inte bara om självständighet utan om kamp mot rasism och mot maktövergrepp och hot som politisk metod. Tyvärr ser vi nu en återkomst just av dessa metoder i dagens . Vår bestörtning över detta klargjorde jag i ett brev till min zimbabwiske kollega . Vi har länge följt, och påtalat, den oroande utvecklingen i . tog initiativ till en särskild diskussion i EU om utvecklingen där, och har sedan varit drivande bakom flera EU-uppvaktningar, bl.a. om hanteringen av jordreformen. De svenska ståndpunkterna framfördes också direkt till ansvariga i av statssekreterare under besök . är det av största vikt att allmänna val verkligen hålls inom den tidsgräns som konstitutionen föreskriver. För att valen ska kunna genomföras korrekt och rättvist krävs att trakasserier och våld mot politiska motståndare upphör. Morden och övergreppen måste bli föremål för fullständig undersökning och de skyldiga lagföras. Dessa krav kommer fortsätta att kraftfullt föra fram, bilateralt och tillsammans med övriga EU. samarbetsavtal med har löpt ut och besked har lämnats om att det inte kommer att förnyas i nuvarande läge. Det avtalade stödet till jordreformen har också lagts på is. Om situationen försämras ytterligare och val inte hålls enligt konstitutionen, kan det bli aktuellt att suspendera löpande insatsavtal som innefattar samarbete med regeringen. En jordreform är angelägen. Efter genomförda val är berett återuppta sitt tidigare stöd till en sådan reform, så snart det gjorts entydigt klart, att den zimbabwiska regeringen ämnar genomföra reformen i enlighet med generellt accepterade rättsliga principer. I sammanhanget kan noteras att en ministerdelegation från besöker för att diskutera tänkbara lösningar på jordreformsfrågan. Ledarna i grannländer har engagerat sig i situationen i och söker på olika sätt verka för samförståndslösningar. Jag kommer att få ett bra tillfälle att diskutera detta, liksom utvecklingen i i stort, med utrikesminister , som besöker den 11maj.
frs · GN12849 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:849 om de nyinförskaffade kärnkraftverken har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att regeringen ska ta sitt "moraliska ägaransvar" och få att uppfylla regeringens målsättningar och löften i kärnkraftsfrågorna. Frågan ställs mot bakgrund av förvärv av en aktiepost i det regionala energibolaget i . I regeringens proposition (1996/97:84) En uthållig energiförsörjning, behandlades AB:s roll i samband med energiomställningen. I propositionen underströks bl.a. att ska drivas på affärsmässiga grunder och bidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt och ekonomiskt uthållig. Vidare konstaterades att sedan det bildades har gjort investeringar utomlands i närområdet, främst i , som utländska energibolag har gjort omfattande investeringar i svensk kraftproduktion. Investeringarna kan ses som en naturlig följd av att och vissa av de nordiska länderna tidigt inledde avregleringen av energimarknaderna. Internationaliseringen inom på energiområdet har fortsatt i ökad takt, bl.a. som följd av att EU:s nya elmarknadsdirektiv trätt i kraft. Utländska kraftföretag har gjort ytterligare investeringar i . investeringar i och har intensifierats. Som framhölls energiproposition ska verka på affärsmässiga grunder. I takt med att energimarknaderna i avregleras och öppnas för konkurrens, bör ha möjlighet att konkurrera med övriga energiföretag på affärsmässiga villkor enligt de förutsättningar som gäller på de enskilda marknaderna. Om så inte vore fallet, skulle energipolitiska betydelse och stora ekonomiska värde för skattebetalarna riskera att snabbt reduceras. träffade avtal om att förvärva av det regionala energibolaget i . Bolaget är liksom verksamt bl.a. inom områdena elproduktion, elnät, elförsäljning, fjärrvärme och gas. På elproduktionsområdet är HEW delägare i några tyska kärnkraftverk. Genom förvärvet etablerade samarbete med ett komplett kraftföretag i som en plattform för bolagets aktiviteter i landet. Förvärvet innebar inte att direkt gjorde någon egen investering i kärnkraftsverksamhet, eller att ytterligare utbyggnad av sådan verksamhet ägde rum. Enligt vad jag har erfarit för den tyska regeringen diskussioner med ägarna till landets kärnkraftverk om avveckling av kärnkraften. Jag ser mot ovanstående bakgrund inte att agerande på något sätt strider mot regeringens eller energipolitiska beslut eller mot regeringens politik och målsättningar. Regeringens energipolitik innebär bl.a. att avvecklingen av kärnkraften har inletts genom stängningen av Barsebäck1. har i samband därmed till ägare överlåtit produktionskapacitet i egna kärnkraftsanläggningar motsvarande den kapacitet som bortfallit i . Detta ser jag som ett exempel på att företagets verksamhet ligger väl i linje med regeringens energipolitik.
frs · GN12850 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:850 om narkotikafrågan under EU-ordförandeskap har frågat mig om på vilket sätt jag avser lyfta fram narkotikapolitiken under ordförandeskap i EU. Låt mig först börja med att säga att jag delar oro över de siffror som beskriver vad avser narkotika. deltar aktivt i Europasamarbetet bl.a. inom den pelaröverskridande rådsarbetsgruppen Horisontella Narkotikagruppen (HNG). Vi för här fram en svensk position, som grundar sig på en balans mellan efterfrågedämpande och tillgångsminskande åtgärder. Vi arbetar dessutom aktivt för en nedtoning av s.k. harm reduction-åtgärder. Under det svenska ordförandeskapet kommer att fortsätta lyfta fram de för oss viktiga frågorna. Detta arbete har redan burit frukt i och med antagandet av en ny narkotikastrategi för EU 2000@2004, där i förhandlingsarbetet fick med många viktiga synpunkter. Vi bidrog i förhandlingsarbetet till narkotikastrategins fokus på förebyggande insatser och kopplingarna till andra droger såsom tobak, alkohol samt dopningsmedel. Dessutom anges särskilt missbrukets koppling till fattigdom, arbetslöshet och social utslagning. I narkotikastrategin anges tydligt hela samhällets ansvar. När det gäller det förebyggande ungdomsarbetet nämns särskilt föräldrarnas roll, skolans roll samt övriga vuxna i den unges närhet. har särskilt betonat att målgrupper för insatser, t.ex. ungdomar, själva aktivt måste involveras i det förebyggande arbetet, vilket har beaktats. Strategin understryker vidare behovet av sektorsövergripande samarbete mellan skola, socialtjänst, hälsovård, polis, tull etc., vilket är i linje med det svenska sättet att nalkas narkotikaproblemet. Detta är tydliga exempel på att lagt särskild vikt vid att lyfta fram narkotikafrågan i EU-samarbetet. De konkreta resultat som jag nu redogjort för kommer att utgöra grunden för det fortsatta arbetet med att föra fram det svenska budskapet under vårt ordförandeskap i den europeiska unionen.
frs · GN12851 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:851 om Posten och medborgarkontor har frågat mig om vika åtgärder jag avser att ta för att medborgarnas behov ska kunna tillgodoses när Posten renodlar sin verksamhet. Frågan ställs bl.a. mot bakgrund av att Posten sagt upp samarbetsavtalet med och att antalet postkontor i egen regi minskat i antal . Posten har beslutat att renodla och koncentrera sin verksamhet mot främst brev och paket. Därmed kommer bolaget inte längre att ägna sig åt bankverksamhet i egen regi. Den nya inriktningen har bl.a. lett fram till besluten om att säga upp samarbetsavtalet med samt att fortsätta förändra i servicenätets struktur. Förändringen i servicenätet innebär att antalet postkontor i egen regi kommer att minska som antalet serviceställen totalt sett bedöms öka genom samarbete med olika partner så som bibliotek, bensinstationer, butiker osv. Erfarenheten av denna förändring är enligt de uppföljningar Posten gjort mycket goda, bl.a. har tillgängligheten i form av öppettider förbättrats. Jag har inför de framtida förändringar som kommer att ske inom Postens servicenät ställt krav på att Posten ska genomföra dessa så att en bättre tillgänglighet och service kan erbjudas. Vidare har jag krävt att en fortsatt kassaservice ska kunna erbjudas och att lantbrevbärarservicen ska kvarstå. Posten har bekräftat att denna inriktning väl sammanfaller med Postens egna mål och ambitioner vid det förestående utvecklings- och förändringsarbetet inom bolaget. Staten har vidare, för att säkerställa servicemål för den samhällsomfattande posttjänsten och en grundläggande kassaservice, bl.a. tecknat avtal med . Genom avtalet påtar sig Posten skyldigheten att upprätthålla en service som motsvarar samhällets behov. Jag ser inte behov av att vidta några åtgärder utöver ovan nämnda men kommer naturligtvis att fortsatt följa förändringsarbetet inom Posten.
frs · GN12853 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:853 om nytt aphus vid de har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att byggnationen av ett nytt djurhus omgående ska komma till stånd alternativt att hela verksamheten avvecklas. Byggnationen av ett nytt djurhus vid innebär att ett gott djurskydd ska tillförsäkras djuren som de som arbetar med djuren ska skyddas mot smitta. Denna avvägning är svår och det har tagit tid att utreda hur detta på bästa sätt ska kunna uppnås. För att få fram en lösning som är bra har samrått med bl.a. och andra myndigheter som utövar djurskyddstillsyn. har för att tillgodose kraven på god djurhållning vid upprepade tillfällen inkommit till med kompletteringar av ansökan om förhandsgodkännande av det nya djurhuset. har slutligen fattat beslut om förhandsgodkännande av byggnaden. har därefter inkommit till regeringen med en hemställan om prövning av nybyggnadsprojektet och finansieringen av verksamheten. Enligt den tidsplan som redovisas bör ett nytt djurhus kunna stå klart för inflyttning . Hemställan är under beredning inom .
frs · GN12855 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:855 om bostadsbyggandet har frågat mig om vilka åtgärder som regeringen är beredd att vidta för att snabbt åstadkomma nya bostäder i småorter med ett stort behov av arbetskraft, t.ex. och i . Jag konstaterar att det är kommunerna som har ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån och för att det finns ett utbud av bostäder som svarar mot kommuninvånarnas efterfrågan. Det är därför viktigt att kommunerna överväger vilka åtgärder som de kan vidta för att stimulera ett ökat bostadsbyggande, t.ex. när det gäller mark- och planberedskapen. En osäkerhet tycks emellertid finnas i många kommuner om vilket ansvar man har för bostadsförsörjningen. Det finns därför behov av att förtydliga det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen och ett förslag med denna innebörd bereds inom . För att främja en god mark- och planberedskap har regeringen givit i uppdrag att öka sina insatser när det gäller att förmedla kunskaper till kommunerna om de möjligheter som finns till förenklad och rationell hantering inom ramen för . Höga produktionskostnader anses vara ett betydande hinder för ökat bostadsbyggande. tillsatte regeringen därför Byggkostnadsdelegationen som fick i uppdrag att aktivt och i samarbete med byggsektorns aktörer arbeta för långsiktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader. Inriktningen på delegationens arbete har varit att bl.a. lyfta fram goda exempel på nytänkande. Delegationen kommer att slutredovisa sitt arbete . Jag räknar med att delegationen också kommer att lämna förslag som bidrar till att produktionskostnaderna kan sänkas . Regeringen har således tagit initiativ inom flera områden i syfte att förbättra förutsättningarna för ökat bostadsbyggande och som jag räknar med ska resultera i att bostadsbyggandet ökar. Och jag kan försäkra att regeringen följer utvecklingen på bostadsmarknaden noga, inte minst mot bakgrund av att ekonomisk tillväxt förutsätter tillgång på bostäder där arbetstillfällena finns.
frs · GN12856 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:856 om åtgärder för att bygga färdigt väg73 mellan och har frågat mig om vad jag avser att göra för att väg73 ska kunna byggas färdigt och gärna som ett objekt med s.k. alternativ finansiering. Det är i som beslutar om prioriteringen av insatser i länsplanen för regional transportinfrastruktur. Beslutet fattas efter förslag från den s.k. länstrafikberedningen där förutom också trafikverken, SL och finns representerade. Under innevarande period ingår två nybyggnader av vägar. Ett att dessa avser väg73, nämligen infarten till som just nu byggs. har frågat i om det är möjligt att omprioritera inom gällande plan för att ge plats åt en utbyggnad av väg73 delen Älgviken@Fors. har dock sagt att sådan omprioritering inte är möjlig med hänsyn till andra angelägna insatser för kollektivtrafik, trafiksäkerhets- och miljösatsningar, ökad bärighet m.m. studeras möjligheterna till alternativa sätt att finansiera infrastrukturprojekt, men också fördelar och eventuella nackdelar med det. Arbetet som bl.a. studerar erfarenheter från beräknas bli klart under kommande höst. Men även med nya sätt att finansiera utbyggnader kommer t.ex. länsstyrelserna som planerar för regionala trafikinvesteringar att behöva göra prioriteringar.
frs · GN12857 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:857 om motorväg mellan och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att motorvägen mellan och kommer att vara utbyggd . Den nationella planen för vägtransportsystemet som regeringen fastställde 1998 innehåller en utbyggnad av till fyrfältsväg genom norra . Utbyggnaden ska enligt planen vara klar . Bron vid ligger ej med i planen utan behandlas i särskild ordning tillsammans med den norska regeringen. Utbyggnad pågår av två etapper om sammanlagt som kommer att öppnas för trafik: Lerbo@Torp med samt Håby@Rabbalshede. Anslagen till nybyggnation av väg ligger lägre än genomsnittet i den nationella planen för vägtransportsystemet. Anslagsminskningen beror bl.a. på en prioritering av trafiksäkerhetsmålet. Därför styr regeringen över pengar inom anslag till de åtgärder som är mest effektiva från trafiksäkerhetssynpunkt. Som en följd av detta räknar med en förskjutning av utbyggnaderna i den nationella planen på ungefär . bedriver dock planeringen och projekteringen av genom enligt en tidsplan som gör det möjligt att vara klar med utbyggnaden om medel anvisas. utreds vilka möjligheter som finns till alternativ finansiering av vägar och järnvägar. Ett av motiven till utredningen är att se om alternativ finansiering kan skapa utrymme för fler och bättre investeringar. Utredningen, som ska vara klar , kan därmed få betydelse för den fortsatta utbyggnaden av .