ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111240 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1240 av () till försvarsminister om bandvagnar till kommunernas räddningsstationer Vid många deltidsbrandkårer @ och då handlar det förstås ofta om landets glesbygd @ saknas bandvagnar. Självklart är detta en fråga för landets kommuner, men vi känner alla till kommunernas kärva ekonomiska situation. har en stor del av landets försvar lagts ned efter en uppgörelse mellan socialdemokraterna och och med stöd av ytterligare ett par partier. Nedläggningarna borde bl.a. innebära att det nu finns en hel del överbliven försvarsmateriel. De stora översvämningarna i de mellersta delarna av har visat på vikten av att räddningsstationerna är väl utrustade. Det är, enligt min mening, viktigt att också deltidsbrandkårerna är välutrustade. En bandvagn, för att snabbt kunna hjälpa glesbygdsboende och människor i kris och nöd, är värdefull. Fullt medveten om att det är två olika "kassor" det handlar om, menar jag att försvaret borde överlåta bandvagnar till alla deltidsbrandkårer som så önskar. Detta är ännu viktigare då stora delar av landet saknar militära regementen. finns ju inget regemente på sträckan /och upp till . Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för att se till att deltidsbrandkårerna och den kommunala räddningstjänsten utrustas med bandvagnar?
fr · GN111241 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1241 av () till statsminister om regeringens planering inför /01 I Statistiska uppgifter för /2000 kan man utläsa att regeringens planering av avlämnande av propositioner under det riksdagsår som förflutit stämt dåligt med utfallet. 43 av de totalt 107 aviserade propositionerna har inkommit till för sent i förhållande till regeringens egen planering. Detta är en ökning jämfört med /99 då 35 av 122 inkom . Utöver detta kan i statistiken också utläsas att det till inkom 33 propositioner som ej över huvud taget aviserats i planeringen samt att 82 propositioner aviserats men aldrig inkommit till . Resultatet härvidlag är också betydligt sämre än /99. Det framstår som om regeringens förmåga till planering fungerar något bristfälligt i detta avseende. Detta skapar naturligtvis problem internt i . Men det skapar självfallet också stora problem för arbete, såväl vad gäller utskott som partiknutet arbete. Det är av största betydelse att regeringens propositionsplanering fungerar bättre inför kommande riksdagsår. Vad avser statsministern vidta för åtgärder för att förbättra överensstämmandet mellan regeringens planering för avlämnande av propositioner och den faktiska tidpunkten för avlämnandet?
fr · GN111242 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1242 av () till näringsminister om underhåll av vägnätet Runt om i landet ökar missnöjet över det fortsatta underhållet av vägnätet. egna undersökningar visar att andelen privatbilister och yrkestrafikanter som inte är nöjda med underhållet av statliga vägar stadigt ökar. Det är inte acceptabelt att det undermåliga vägnätet får fortsätta att förfalla. I Bergslagen är vägarna så dåliga att transporter inte når fram , ibland inte kommer fram alls och privatbilister får sina bilar sönderkörda på grund av dåliga vägar och dåligt trafiknät. Vad avser näringsministern göra för att Bergslagen ska få ett trafiksäkrare och bättre vägnät?
fr · GN111243 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1243 av () till näringsminister om bilskrotningspremien Alltfler lämnar sina skrotbilar i naturen, i stället för att ta dem till en auktoriserad bilskrotningsfirma. Bilar kan ses i skogen, i bostadsområden och vid vägkanter. En ägare som på detta sätt lämnar bilen kan ej ställas till ansvar för sin handling enligt nu gällande lagstiftning. Att skrota bilen via en bilskrot är förenat med kostnader för ägaren. Premien för skrotningen på täcker dock inte alla kostnader. För att komma till rätta med detta problem finns som jag ser det två vägar att gå. Antingen måste ägaransvaret tydliggöras i lagstiftningen så att ägare kan lagföras om man underlåter att ta ansvar för sin bil ända fram till skrotning. Enklare är att bygga in incitament för ägaren att skrota sin bil genom en högre skrotningspremie. presenterade en rapport om Bilskrotningsfonden. I rapporten lämnas förslag till höjda nivåer på avgifter och . Den 23juni fick i uppdrag av regeringen att belysa den statligt administrerade Bilskrotningsfonden och då också se över nivån på premien. som lämnade sitt slutbetänkande har också lagt förslag om höjning av skrotningspremien. Den är ute på remiss. Avser näringsministern verka för en höjd bilskrotningspremie ?
fr · GN111244 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1244 av () till näringsminister om mellan och mellan och är delvis om- och nybyggd, men en del av sträckan, , är ännu oreparerad och håller en miserabelt dålig standard. Den är lappad och lagad, smal och spårig och håller en undermålig standard med tanke på alla de många och tunga varutransporter som trafikerar vägen. är belägen i en bygd som sjuder av småföretagande som i sina täta företagsnätverk är beroende av tillgång till goda kommunikationsleder. Gnosjö industriförenings månatliga konjunkturbarometer visar tydligt på att transportvolymen ökat enormt . Detta är självfallet mycket glädjande, men orosmolnet som får betecknas som tillväxthämmande är den dåliga vägförbindelsen på . Kostnaderna för att rusta upp och bygga nytt är beräknade till . Vid ett flertal tillfällen har denna upprustning skjutits framåt i tiden i planering och ligger planen på åtgärd 2003@2004. aviseras dock risk för ytterligare framflyttning. En ytterligare försening av om- och nybyggnation av skulle allvarligt påverka företagarnas möjligheter till snabba och effektiva transporter och därmed också tillväxten i . Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att förbättras enligt nu liggande planering och inte skjuts ytterligare framåt i tiden?
fr · GN111245 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1245 av () till näringsminister om typgodkända fordon Enligt typgodkännandedirektiven för två- och trehjuliga motorfordon skulle medlemsländerna införa möjligheten att typgodkänna sådana fordon enligt gemensamma regler senast den 17juni 1999. Fr.o.m. detta datum upphörde också möjligheten att utfärda typgodkännanden enligt de nationella regler som tidigare gällt i respektive medlemsland. De nationella typgodkännandena ska enligt typgodkännandedirektivet 92/61/EEG sedan gälla i högst efter den 17juni 1999, dvs. till den 17juni 2003. Efter detta datum får endast gemensamt typgodkända fordon föras ut på marknaden. valde vid införandet av det nya typgodkännandesystemet att begränsa giltigheten för de nationellt typgodkända två- och trehjuliga motorfordonen till , dvs. till den 17juni 2001. Utvecklingen av gemensamt typgodkända mopeder och motorcyklar tar dock betydligt än vad man från början beräknade. Tillverkarna i och behöver längre tekniska och administrativa ledtider för att kunna uppfylla kraven i direktiven. Därmed uppstår ett begränsat urval av modeller på den svenska marknaden som inte får tillgång till nationellt typgodkända fordon. Detta är naturligtvis till stor nackdel främst för konsumenterna, men även för miljön, eftersom många människor avstår från att byta till nyare fordon. Såvitt jag förstår har avsikt aldrig varit att medlemsstaterna skulle välja inom en tidsram . Kommissionen avsåg exakt . Jag vill därför fråga statsrådet vad han avser att göra för att ska leva upp till intentioner när det gäller typgodkännandedirektivet.
fr · GN111246 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1246 av () till statsrådet om inrättandet av katastroffond Jag har vid ett flertal tillfällen motionerat om inrättandet av en katastroffond. Den akuta situationen i södra föranleder mig att aktualisera frågan igen. Raserade broar och vägar, vattenskadade hus och enskilda människor som kommer i kläm i ersättningsfrågor. Allt detta pekar på att det enda rimliga är att inrätta en katastroffond att användas i situationer liknande den nu aktuella. Återuppbyggnaden kommer i annat fall att ta utrymme från ordinarie verksamhet, vilket inte är rimligt. Att kommuner exempelvis ska tvingas höja kommunalskatten på grund av en lokal naturkatastrof är orimligt. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att det ska bli möjligt att inrätta en katastroffond?
fr · GN111247 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1247 av () till statsrådet om kvinnor och arbetsskador Utbrändhet är ett allt vanligare problem i arbetslivet. Kostnaderna för arbetsskadorna ökar. De mänskliga kostnaderna är ännu högre. I en rapport från kan man läsa att det är kvinnorna som är de största förlorarna. Den vanligaste anmälaren av arbetssjukdomar är en 51-årig kvinna som jobbar inom den offentliga sektorn. med att konsekvenserna av 90-talets hårda besparingar inom den offentliga sektorn nu slår igenom i arbetsskadestatistiken så har kraven för att få en skada klassad som arbetsskada blivit svårare. En förbättrad arbetsskadeförsäkring är ett bra medel för att lindra symtomen, men angriper knappast orsakerna. Avser ministern vidtaga några åtgärder som angriper orsakerna till att arbetsskadorna är överrepresenterade bland medelålders kvinnor?
fr · GN111248 · 2000-07-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1248 av () till miljöminister om strandstädningen i Under vårstormarna översvämmades stränderna i av skräp från havet, till stort förfång för miljön och turismen. Vid ett besök i lovade miljöministern att staten skulle ta ett ansvar för den nödvändiga strandstädningen. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att detta löfte ska uppfyllas?
fr · GN111249 · 2000-07-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1249 av () till miljöminister om kolkraft Importen av el ökar. Inte beroende på elbrist i , utan främst beroende på att el, producerad genom fossila bränslen, är billigare att köpa i andra länder. Detta medför att utsläpp av koldioxid stimuleras. I det egna landet är det enkelt att styra produktionen genom produktionsskatter så att t.ex. el från kolkraftverk beläggs med koldioxidskatt. Men när det gäller import har vi inga möjligheter att agera. Genom att införa ett regelverk som innebär att el som importerats alltid beskattas med svensk koldioxidskatt som om den vore framställd i ett inhemskt kolkraftverk kan man komma till rätta med en del av problemet. De leverantörer som redovisar avtal eller certifikat som visar att elen, som tillförs det svenska nätet, producerats med annan än fossilbaserad elproduktion får tillbaka hela eller delar av skatten. Avser ministern att agera för att hitta metoder för att förhindra att billig kolkraftel importeras?
fr · GN111250 · 2000-07-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1250 av () till justitieminister om allt yngre rånare I en rapport från i konstateras att personrånare blir allt yngre. Många är också under . För såväl förövarna som offren är ett rån en svår belastning för deras framtid. Många av de åtgärder samhället sätter in angriper symtomen och det måste naturligtvis också göras, men för att långsiktigt kunna åtgärda problemet måste det göras noggranna analyser av orsakerna till att förövarna blir allt yngre. Jag vill fråga justitieministern om hon avser att vidtaga några åtgärder för att klarlägga orsakerna till att förövarna blir allt yngre.
fr · GN111251 · 2000-07-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1251 av () till justitieminister om böter vid spritsmuggling har sprit- och cigarettsmugglare från kunnat bedriva sin verksamhet utan att behöva betala de böter som utdömts då de blivit ertappade. Läget är sådant att böter utdömda i inte kan drivas in i . Detta beroende på att avtal om detta saknas mellan och . Tullen har listor med namnen på dem som dömts till böter för smuggling men trots obetalda böter kan de inte nekas inresa, vilket tullpersonalen finner mycket frustrerande. Vilka åtgärder avser justitieministern vidtaga för att utöka antalet länder med vilka har avtal om att utdömda böter kan indrivas av svenska myndigheter eller landets egna myndigheter i det land där de bötesbelagda är bosatta/medborgare?
fr · GN111252 · 2000-07-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1252 av () till statsrådet om den s.k. 2,5-årsregeln vid spädbarnsdöd I en interpellation (nr 409) till statsrådet angående situationen för föräldrar som förlorar små barn tog jag bl.a. upp det faktum att regelverk och bemötande från stat och kommun inte alltid är utformade på ett hänsynsfullt och värdigt sätt. Ett konkret exempel jag angav är att föräldraförsäkringens regler är utformade så att barn som har avlidit inte anses ha funnits då familjen ska få nästa barn. Förutom att det i vissa fall kan ge ekonomiska konsekvenser är det naturligtvis oerhört kränkande för de föräldrar som drabbats. I sitt svar angav statsrådet följande: "För föräldrapenning finns även ett förlängt SGI-skydd till barnets tvåårsdag, s.k. särskild beräkningsgrund. Får föräldrarna ytterligare ett barn inom 2½ år från tidigare barns födelse, förlängs detta SGI-skydd. Detta gäller även i de fall det tidigare barnet avlidit. Föräldrapenningen beräknas då för det nya barnet efter den SGI som gällde när föräldrarna fick det tidigare barnet, den s.k. Denna är dock något som varken entydigt framgår av den proposition som ligger till grund för reglerna, eller tillämpas generellt hos . Jag har återigen fått bekräftat att SGI beräknas som om det tidigare barnet ej funnits. Med anledning av att de i interpellationssvaret angivna reglerna, oklart i vilken grad, inte fullt ut tillämpas på det sätt som statsrådet säkerligen anser ska gälla, vill jag fråga statsrådet vilka förändringar i lag eller förordning som hon tänker ta initiativ till.
fr · GN111253 · 2000-07-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1253 av Carlinge Wisberg (v) till socialminister om kreditförfrågan före tandvård i hörde jag socialministern tala om att tandvård skulle omfattas av sjukvårdens högkostnadsskydd. Under valrörelsen, och även i andra sammanhang, har statsministern uttalat sig för att bra tänder inte ska vara en fråga om klasstillhörighet eller pengar. Detta gladde mig. Vad som sker är det motsatta. I privatiseringens och bolagiseringens fotspår är det den enskildes ekonomi som bedöms innan tandläkaren börjar sin behandling. I alltfler fall blir det kreditvärdigheten och kreditupplysningsbyråer som bestämmer om det ska bli några hål lagade. Det är antagligen inte olagligt för en privat tandläkare eller en bolagiserad folktandvård att ta kreditupplysning på sina patienter men det har politiska, etiska och moraliska sidor. Jag skulle helst vilja ha en förbudsregel som stoppade vårdgivares möjligheter att ta kreditupplysning. All vård anser jag skulle ges utan sådant förfarande. Min fråga till socialministern är: Avser regeringen att vidta några åtgärder så att inte kreditupplysningar kan stoppa behovet av tandvård?
fr · GN111254 · 2000-07-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1254 av () till försvarsminister om rekryteringen till hemvärnet Den svenska armén har, i modern tid, reducerats från 36 brigader till fyra. Mål har också satts för hemvärnets storlek . Vad jag förstår har hemvärnets vikt ökat avsevärt efter reduceringen av armén, men frågan är om de uppsatta målen kan uppnås. har vi här, i mellersta delen av vårt land, sett utmärkta insatser av hemvärnet. Man kan fråga sig hur en del av räddningsarbetet med översvämningarna klarats utan hemvärnets hjälp, eftersom det saknas militärt förband i den här delen av landet. Därmed uppstår också frågan om hemvärnets framtida numerär och rekrytering. Regeringen har föreslagit en viss numerär, men från flera håll i landet har @ efter de mycket kraftiga nedskärningarna av det svenska försvaret och främst av den svenska armén @ rapporterats om svårigheter att nyrekrytera. Rekryteringsunderlaget, den del som gäller personer som genomfört full militär utbildning, minskar nu också kraftigt. Därtill ska läggas att hemvärnet fått ett stort och nytt utbildningsbehov efter den nödvändiga tillförseln av ny materiel som ägt rum efter nedläggningen av brigader och förband. Vilka åtgärder avser regeringen vidtaga med anledning av vad som ovan anförts för att klara nyrekryteringen till landets hemvärn?
fr · GN111255 · 2000-07-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1255 av () till justitieminister om omprövning av vattendomar Den senaste tidens översvämningar har återigen aktualiserat frågan om vilka säkerhetsmarginaler som ska gälla för vattennivån i kraftverksdammarna. De tillstånd som vattenregleringsföretagen har gavs i allmänhet när kraftverken byggdes @ då miljömedvetandet var betydligt lägre än och riskvilligheten högre. Många markägare har gjort försök att få vattendomarna ändrade, men det har varit mycket svårt. Olika initiativ har tagits, men inga egentliga resultat har uppnåtts. Vattenregleringsföretagen @ en sammanslutning av kraftbolag och dammägare @ har givetvis ett stort intresse av att hålla dammarna så fulla som möjligt, men det som har hänt visar att riskerna för översvämningar med åtföljande skador är mycket stora. Därför borde det vara möjligt att ompröva de vattendomar som finns. Jag vill med stöd av det anförda fråga justitieminister : Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att göra det möjligt att ompröva gällande vattendomar?
fr · GN111256 · 2000-07-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1256 av () till näringsminister om återuppbyggnaden med anledning av översvämningarna i södra Översvämningen i södra förorsakade stora materiella skador. Ett omfattande återuppbyggnadsarbete måste nu ta vid i de kommuner i södra som drabbats av sommarens översvämning. Vi vet att hus har förstörts, broar raserats, att vägar är oframkomliga på grund av de skador vattnet förorsakat och att järnvägen kräver betydande reparationer m.m. Som exempel kan nämnas att expertis bedömer att järnvägen på sträckan Bollnäs@Edsbyn@Orsa, som är viktig inte minst för godstransporter, inte kan tas i bruk förrän efter tre månaders reparationer. I detta sammanhang kan noteras att med stöd av ställningstagande har regeringen under beviljat investeringsmedel för hållbar utveckling. Ett stort antal kommuner i landet har erhållit investeringsmedel för sådana insatser. De kommuner i södra som drabbats av översvämning har dock inte fått några resurser för detta. I samband med det återuppbyggnadsarbete som följer med anledning av översvämningarna i södra bör ett investeringsprogram upprättas med sikte på en hållbar utveckling för dessa kommuner. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att upprätta ett investeringsprogram med anledning av översvämningarna i södra ?
fr · GN111257 · 2000-07-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1257 av () till kulturminister om svenska mediers roll i kriget mot En viss kritik mot mediernas beredvillighet att stödja krigshandlingarna och acceptera angriparnas upprepade lögner har framförts och Natos krig pågått. Intresset för kosovoflyktingarna avstannde tvärt när det var Kosovos etniska minoriteter i hundratusental som flydde från en säker död i Kosovo och som till skillnad från de kosovoalbanska flyktingarna inte kan återvända enligt FN-resolutionen . Uppfattningen att krigets första offer är sanningen kan i detta fall styrkas, inte minst , genom den omfattande kritiska granskning som kriget äntligen utsätts för. Först ut med avslöjandena i var journalistik och medier vid med sin skrift nr 2 för . Undersökningen omfattar tiden den 25 mars@6 april, krigets första . Redan då hade svenska medier gått över från information till krigspropaganda. Alla moderna krig drabbar civilbefolkningen hårdast. Tanken att en yrkeskår med ett stort inflytande på utvecklingen sviker sin yrkesetik och därigenom förvärrar lidandet för dessa oskyddade grupper är outhärdlig. Min fråga till kulturministern är: Med anledning av det ovan sagda, tänker kulturministern ta initiativ till lagstiftning på det pressetiska området?
fr · GN111258 · 2000-07-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1258 av Carlinge Wisberg (v) till socialminister om lobotomerades situation Vid universiteten i har tre forskare genomfört en pilotstudie över de 118 fall av lobotomering som utfördes åren 1947@1955 vid . Totalt i landet genomfördes 4500 operationer vilket är fler än vad man trott. Det nya som framkommit i studien är att merparten av de lobotomerade var kvinnor. Flera barn utsattes för behandlingen, fyra, sju, elva och , och många av kvinnorna var förståndshandikappade. Dödsfrekvensen hos de behandlade visade sig också vara mycket hög. motionerade i om att en utredning skulle göras för att ta reda på hur det gått för de människor som utsattes för lobotomi som behandlingsform. Tanken var att de i likhet med tvångssteriliserade kunde få en ursäkt och ett bevis på att de behandlats fel och att de tvångsmässigt utsatts för en tvivelaktig operationsmetod. Vi fick då inget gehör för motion. När det nu framkommit nya uppgifter kanske frågan kommit i en annan dager. Min fråga till socialministern är därför: Avser regeringen att vidta några åtgärder för att ytterligare belysa situationen för de människor som blev utsatta för lobotomioperationer ?
fr · GN111259 · 2000-07-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1259 av () till miljöminister om översvämningar i södra drabbades veckorna 29 och 30 av översvämning. Vattenmängderna översteg tidigare mycket höga nivåer, och översvämningarna orsakade stora materiella skador för enskilda och olika offentliga verksamheter. Dessbättre har inga personskador rapporterats. Genom statistik som förts vet vi att vi får höjda flöden ungefär och att det inträffar en mer omfattande översvämning. Översvämningarna är ett resultat av en stor nederbörd men också i modern tid av vattenregleringarna. Ett sätt att lindra skadeverkningarna kan vara att undersöka möjligheterna att utöka vattenregleringen av de älvar och strömmar som finns i södra . Det kan innebära en grundligare översyn och omprövning av gällande vattendomar samt eventuellt att pröva en utbyggnad av befintliga dammar. Det kan också innebära att uppföra nya flödesdammar för att kunna reglera vattenflödet och därmed förhindra kommande skador på egendom. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av vad som ovan anförts för att förebygga kommande översvämningar i södra ?
fr · GN111260 · 2000-07-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1260 av () till jordbruksminister om åtgärder till stöd för drabbade lantbruk Vid en träff som ordnats av länets LRF redovisades skador som drabbar lantbruken till följd av det ihållande och omfattande regnandet. I roddbåt, på vad som varit en kornåker, kunde vi konstatera att skadorna nu har blivit mycket stora. För de enskilda odlarna kan man tala om ren katastrof. I län beräknas halva potatisarealen nu vara totalskadad, rapporterade potatisodlarnas ordförande . Även för spannmålen räknar man med stora skador. Lantbruket lider av dålig lönsamhet, bl.a. till följd av höga skatter på drivmedel och handelsgödsel, vilket lett till försämrade möjligheter att av egen kraft klara år med missväxt. Regeringen har även beslutat att senarelägga utbetalningen av arealstödet, vilket försämrar många lantbrukares redan hårt ansträngda likviditet. Det är enligt min uppfattning nödvändigt att hjälpa lantbruket att klara de problem det drabbats av till följd av stora regnmängder och översvämningar. Ett sätt borde vara att tidigarelägga utbetalningen av arealstödet samt att sänka skatterna på diesel och handelsgödsel. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att hjälpa de lantbrukare som drabbats av översvämningar och vattenskador?