ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121282 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1282 om etiska regler för statliga företag har frågat mig om vilket ansvar som åligger de statliga företagen gällande etiska kriterier och jämställdhetspolicy. Staten är den enskilt störste företagsägaren i . Staten äger 63 företag med 235000 anställda. Många förutom de anställda är berörda av hur staten agerar som ägare. Den statliga ägarpolicyn är därför mycket viktig för den svenska ekonomin. Staten har ett stort ansvar för att vara en aktiv och professionell ägare. Regeringen har avsevärt höjt ambitionen vad gäller förvaltningen av företag med statligt ägande. pågår ett intensivt arbete med att utforma en aktiv ägarpolicy. Uppdraget att vara en aktiv ägare innebär att ägaren anger tydliga mål och riktlinjer för företagen samt följer upp och utvärderar dessa. Det övergripande målet för regeringen är att skapa värde. skapar värdefulla jobb. Den svenska statens ägarpolicy har väckt intresse inte minst internationellt. Detta som en inledning till de mer specifika frågor rörande etiska regler och jämställdhet som tar upp i sin fråga. Givetvis har regeringen vid sidan om metoderna för traditionell ägarutövning också ett ansvar för en policy i vissa frågor av principiell karaktär. Dessa policyfrågor ger uttryck för en viljeyttran hos regeringen på områden som är angelägna för hela samhället. Ett sådant område är bl.a. jämställdhet. Ett könsperspektiv ska genomsyra alla delar av regeringens politik. Detta gäller givetvis även i statens roll som ägare och företagen med statligt ägande. I arbetet med att ta fram den nya ägarpolicyn kommer jag att verka för att jämställdhetsperspektivet lyfts fram. Alla företag har också en jämställdhetsplan. resonemang i frågan utgår ifrån en speciell uthyrning av butikslokaler som görs av ett kommanditbolag i vilket statliga är delägare. Det ankommer på företagens ledningar och styrelser att besluta om vilka uthyrningar som ska göras. Denna beslutsordning gäller såväl privata som helt eller delvis statligt ägda företag. Jag kan inte ingripa i denna beslutsordning. Givetvis har ett ansvar i de kommanditbolag de är delägare i. Jag utgår därvid ifrån att vid direkta uthyrningar och via delägarskap i kommanditbolag följer såväl sin egen som regeringens jämställdhetspolicy. Jag utgår också ifrån att företagen gör en lämplig etisk bedömning vid uthyrningar.
frs · GN121284 · 2000-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1284 om kontroller av mjölkgårdarnas hygien har frågat mig om jag är beredd att verka för att en översyn av regelverket vid kontroller av mjölkgårdarnas hygien kommer till stånd så att ringa problem inte drabbar mjölkbönderna så förödande som beskrivits i frågan. Bestämmelserna om kontroll av djurhälsa och hygien vid mjölkgårdar finns i föreskrifter SJVFS (1994:33) om hygien och hälsa vid produktion av mjölk. Med dessa föreskrifter har införlivat de EG-regler som finns på området genom /46/EEG av om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter och Kommissionens direktiv av om allmänna hygienvillkor vid mjölkproducerande anläggningar. Enligt dessa bestämmelser ska hygienen i mjölkrummet och djurhälsan kontrolleras och godkännas för att en gård ska få leverera mjölk för konsumtion. Dessa kontroller syftar till att den mjölk som når konsumenterna ska ha god hygienisk kvalitet för att säkerställa ett effektivt skydd av folkhälsan. Kontrollerna ska ske regelbundet, minst och göras av distriktsveterinär. Om det behövs kan kontrollerna göras oftare. Om det vid en kontroll visar sig att bestämmelserna inte uppfylls anmodas mjölkproducenten att åtgärda bristerna till ett visst datum, då ny veterinärkontroll kommer att ske. Tidsfristen för detta beror på vilken typ av brist som upptäcks. Om bristen fortfarande inte åtgärdats vid denna förnyade kontroll lämnas ärendet till , som är tillsynsmyndighet när det gäller kontroll av djurhälsa och hygien vid mjölkproduktion. ger då mjölkproducenten möjlighet att ange om det finns några särskilda skäl till att bristen inte åtgärdats. Därefter föreläggs mjölkproducenten att skicka ett besiktningsprotokoll som styrker att bristen åtgärdats. Detta ska ske inom en viss tidsrymd. Om även denna tidsfrist går ut utan att mjölkproducenten kunnat styrka att bristen åtgärdats beslutar att leverans inte får ske från gården. Tiden för handläggning av frågan från anmälan till beslut om avstängning varierar men tar i allmänhet minst . Så snart en distriktsveterinär har gjort ett tillsynsbesök vid vilket framkommer att kraven i författningen är uppfyllda får emellertid leveranserna av mjölk återupptas. De tidsfrister som finns för mjölkproducenten för att åtgärda bristen efter första påpekandet respektive för att skicka ett styrkt besked efter andra hygienkontrollen är enligt min mening väl tilltagna. Det borde dessutom vara enkelt och snabbt att åtgärda ett fel om detta, som Tjernberg just säger, bedöms som ringa t.ex. att korna ska klippas och rengöras eller att väggar i ladugård eller mjölkrum ska rengöras och målas. Även en ringa åtgärd kan vara viktig och ha stor inverkan på hygienen. Jag anser därför att det inte finns något behov av någon översyn av regelverket för kontroll av mjölkgårdar.
frs · GN121285 · 2000-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1285 om skolans sex- och samlevnadsundervisning har frågat hur jag tänker säkerställa att frågor om homo- och bisexualitet ges en saklig belysning i undervisningen samt att mobbning och trakasserier på grund av sexuell läggning bekämpas. frågar med anledning av att RFSL under årets utsåg mig till årets homofob. Motivet var enligt RFSL att frågan om homosexualitet strukits från biologiundervisningen och att skolans undervisning i sex och samlevnad inte fungerar. Utnämningen saknar all grund, RFSL har inte satt sig in i syftet med de förändrade kursplanerna och tycks inte heller känna till mina initiativ i övrigt i dessa viktiga frågor. För att betona vikten av att tala om värdefrågor i samband med undervisningen om sex och samlevnad har regeringen gjort en tydlig markering i de omarbetade kursplanerna för i de samhällsorienterande ämnena. behandlas området inte bara som en del av biologiämnet utan i flera ämnen och då särskilt i de samhällsorienterande ämnena. I nuvarande kursplan ses homosexualitet som en av flera samlevnadsformer som också har sociala, kulturella och etiska aspekter. Eleverna får inom ramen för de samhällsorienterande ämnena tillfälle att reflektera över innebörden av begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Man betonar vikten av att tala om värdefrågor i samband med undervisning om samlevnad och relationer, människosyn och språkbruk. Ett av målen som eleverna ska ha uppnått i slutet av nionde skolåret är att de ska kunna föra diskussioner om sexualitet och samlevnad och därvid visa respekt för andras ståndpunkter och för olika samlevnadsformer. Det är oerhört viktigt att skolorna utvecklar undervisningen inom detta område. Vi kommer att följa upp de nya kursplanerna som har börjat gälla. har slutfört ett uppdrag att kvalitetsgranska undervisningen i sex och samlevnad. En rapport har avlämnats . Rapporten visar att det finns brister. Bakgrunden till att fick detta uppdrag var bl.a. oroande signaler om sexuella trakasserier och könsmobbning i form av ett sexistiskt språkbruk. som gått har åtgärder vidtagits för att stödja arbetet med värdegrunden i skolan. Inom projektet har bl.a. material för barn och elever i olika åldrar tagits fram som behandlar förhållningssätt mellan människor, könsroller och relationer, likheter och olikheter och har väckt stor uppmärksamhet. har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att ta fram en långsiktig, strategisk planering för hur skolor kan arbeta med grundläggande demokratiska värden ute i skolorna. Arbetet tar sin utgångspunkt i ett hälsofrämjande synsätt och hur man skapar en god miljö för lärande. Där ingår t.ex. hur man bemöter varandra . kommer att redovisa uppdraget .
frs · GN121286 · 2000-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1286 om sjösäkerhet genom samverkan mellan myndigheter har frågat justitieministern vilka åtgärder hon ämnar vidta för att en samverkan mellan berörda myndigheter ska komma till stånd och därigenom uppnå maximalt resultat av medborgarnas skattemedel. Eftersom sjösäkerhetsfrågor sorterar under med som ansvarig myndighet har frågan överlämnats till mig för besvarande. Frågan syftar främst på verksamhet och organisation. I denna del kan jag konstatera att den efterlysta samverkan redan finns. Hela sjöräddningsarbetet är uppbyggt på samverkan mellan alla de organ och myndigheter som har resurser för sådan verksamhet. Denna samverkan sker under ledning. Någon debitering av kostnader mellan olika deltagande myndigheter förekommer inte. Jag vill också framhålla att, även om olyckor inte helt kan undvikas, antalet omkomna i samband med sjöolyckor minskat kraftigt . var det 27 omkomna inom ansvarsområde, det lägsta antalet . Denna positiva utveckling kan tillskrivas bättre utbildning av sjöfolket, allt bättre kommunikationsmöjligheter och bättre båtar, liksom en allt effektivare sjöräddningsorganisation. Mot bakgrund av denna positiva utveckling och den fungerande samverkan som finns mellan olika myndigheter ser jag ingen anledning till några direkta åtgärder från min eller regeringens sida. Jag kommer dock även i fortsättningen att noga följa utvecklingen på sjösäkerhetsområdet.
frs · GN121287 · 2000-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1287 om medicinsk information via Internet har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att kvalitetssäkra den medicinska informationen via Internet. Den snabba utvecklingen med Internet har öppnat nya möjligheter för medicinsk information. Marknadsföring av läkemedel på Internet är en speciell form av medicinsk information. Eftersom tryckfrihetsförordningen gäller även för information om läkemedel går det inte att kvalitetssäkra all medicinsk information. Men det är givetvis önskvärt med ett system som ger möjlighet för den enskilde att identifiera informationsgivare som ger information av god kvalitet. "Svanmärkning" av information är ett förslag som behandlas inom ramen för det nordiska samarbetet inom läkemedelsområdet. Införandet av ett sådant system måste föregås av utarbetandet av ett precist regelverk och inrättandet av ett system för att följa upp kvaliteten på informationen. Den stora förändringen jämfört med tidigare är att allmänheten med Internet nu får tillgång till medicinsk information om receptbelagda läkemedel vilket inte är förenligt med EU-reglerna. För svensk del har påbörjat granskning av läkemedelsreklamen via Internet och även stoppat några inslag. arbetar med att se över befintliga webbsajter med hälsoinformation på Internet. Syftet är att ge en bild av vilken kvalitet informationen håller och vilka krav som bör ställas ur patientsäkerhetssynpunkt. Frågan berör dock inte enbart utan måste få en internationell lösning, i första hand inom EU. Kommissionen har också påbörjat ett arbete för att utveckla ett regelverk avseende Internethandel och marknadsföring av läkemedel via Internet. Sammanfattningsvis pågår flera aktiviteter som syftar till kvalitetssäkring av medicinsk information via Internet och jag följer utvecklingen.
frs · GN121288 · 2000-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1288 om patientsäkerheten har frågat mig om jag avser att agera för att hög vårdkvalitet och patientsäkerhet ska kunna upprätthållas. Grundläggande för all vård och omsorg måste givetvis vara att människor ska känna trygghet och att man kan vara säker på att vården och omsorgen håller god kvalitet. I lagstiftningen ställs därför höga krav på kvalitet i hälso- och sjukvården och kvalitetsfrågorna kommer alltmer i fokus i vården. Det pågår en utveckling av angreppssätt, metoder och modeller för att säkerställa att kvaliteten i hälso- och sjukvården utvecklas fortlöpande och systematiskt. Från att tidigare ha handlat om medicinska resultat och medicinteknisk säkerhet har kvalitetsfrågorna också alltmer kommit att handla om hälso- och sjukvårdens förmåga att möta de krav som medborgarna och patienterna har på vården. För att upprätthålla en hög kvalitet och säkerhet inom hälso- och sjukvården måste det finnas kompetent personal i tillräcklig omfattning. Det råder personalbrist inom vissa yrkeskategorier i vården och det har på vissa håll bl.a. inneburit ökad användning av bemanningsföretag. Här har vårdgivarna ett stort ansvar att vidta åtgärder för att arbete inom vården ska vara attraktivt. Nytänkande krävs bl.a. när det gäller ledarskap, arbetsfördelning och kompetensutveckling. Vad avser effekterna av anlitandet av sjukvårdspersonal från bemanningsföretag är det viktigt att inom ramen för sitt tillsynsansvar noga följer utvecklingen på detta område så att kvaliteten och patientsäkerheten upprätthålls. Regeringen presenterade en nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. I handlingsplanen aviseras ett resurstillskott på till landsting och kommuner. Medlen ska genom utvecklingsavtal mellan staten och huvudmännen användas för att förstärka hälso- och sjukvården på olika områden, framför allt inom primärvården. Detta kommer att förbättra vårdens kvalitet och tillgänglighet och därmed öka säkerheten för patienterna.
frs · GN121289 · 2000-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1289 om minskat stöd till skolmjölk har frågat mig på vilket sätt jag kommer att se till så att serveringen av skolmjölk inte minskar beroende på den nya stödnivån. Kommissionen lade i början av detta år fram ett förslag om sänkning av stödet till skolmjölk från till av riktpriset för helmjölk. Man avsåg också att helt avskaffa stödet. har arbetat mycket aktivt för att bevara stödet på den ursprungliga nivån. Vid jordbruksrådets möte i godkände rådet enhälligt ett kompromissförslag som innebär att stödet förlängs men att bidragsnivån sänks från till . Man beslutade också att i förvaltningskommittén fortsätta diskussionerna om förändringar i skolmjölkssystemet på följande punkter: Systemets tillämpning ska förenklas och effektiviseras med målsättning att minska stödmottagarnas administrativa kostnader samt kostnaderna för förvaltning och kontroll. Fler produkter ska införas i systemet, särskilt fettsnåla produkter som t.ex. lättmjölk. Man vill även se över beräkningsgrunden för stödet på de olika produkterna i syfte att uppdatera värderingen av proteininnehållet i fettsnåla produkter. Detta innebär att man ger fettsnåla produkter ett högre stöd jämfört med dagens system och därmed minskar skillnaden i stödnivå i förhållande till helmjölk. Konsekvenserna för kommunerna är svåra att överblicka eftersom skolmjölkssystemet är under revidering. Det reviderade förslaget kommer med all sannolikhet att innebära såväl fördelar som nackdelar jämfört med det tidigare systemet. Från hälsosynpunkt ser mycket positivt på att även produkter med lägre fetthalt omfattas av systemet. kommer, liksom tidigare, att arbeta mycket aktivt i förvaltningskommittén för ett fortsatt gott stödsystem för den viktiga skolmjölken. Det är min förhoppning att det slutliga systemet inte kommer att medföra så stora ekonomiska konsekvenser för kommunerna att man finner det nödvändigt att dra ned på serveringen av mjölk i skolan, men detta är i slutändan ett politiskt ställningstagande för varje kommun.
frs · GN121290 · 2000-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1290 om PBL-lagstiftningen har frågat statsrådet vad han avser att göra för att PBL-lagstiftningen också ska gälla då det gäller sådana ingrepp i byggnader och i utomhusmiljön som bankautomater. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fråga är ställd mot bakgrund av att bankautomater bör vara tillgängliga och användbara för människor med funktionshinder. I propositionen Från patient till medborgare @ en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) redovisar regeringen nationella mål och inriktning för handikappolitiken. Regeringen gör bedömningen att insatserna bl.a. bör koncentreras på att skapa ett tillgängligt samhälle samt att handikapperspektivet bör genomsyra alla samhällssektorer. När det gäller uttalade regeringen att krav bör införas på att enkelt åtgärdade hinder i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser bör vara eliminerade . Dessutom bör kraven på tillgänglighet i samband med nybyggnad och ombyggnad förtydligas. Regeringen uttryckte sin avsikt att återkomma till med förslag med denna inriktning. Jag håller naturligtvis med om att bankautomater bör placeras och utformas så att de kan användas av människor med funktionshinder. De svårigheter som kan finnas för funktionshindrade att använda bankautomater hänger emellertid bara delvis ihop med hur byggnader eller allmänna platser är utformade. Dessa frågor kan därför inte få någon heltäckande reglering i plan- och bygglagstiftningen. Jag kan också nämna att bankautomater togs som ett av flera exempel i propositionen på områden där det saknas riktlinjer och lagstiftning om tillgänglighet och användbarhet. Regeringen gjorde bedömningen att en utredning bör tillsättas för att se över områden där det inte finns regler om tillgänglighet för personer med funktionshinder.
frs · GN121291 · 2000-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1291 om oönskad reklam via e-post har frågat statsrådet om vad hon avser göra för att ge människor möjlighet att avstå från oönskad reklam via e-post. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har beslutat anta regeringens förslag om en s.k. optout-lösning vad beträffar oönskad e-postreklam (prop. 1999/2000:40, bet. 1999/2000:LU13, rskr. 1999/2000:163). Detta förslag innebär att reklam via e-post är tillåten, om inte abonnenten har motsatt sig denna. har i samband med regeringens förslag fått i uppdrag att efter diskussioner med berörda företrädare för näringslivet utreda förutsättningarna och möjligheterna för ett av näringslivet upprättat och administrerat spärregister dit fysiska personer ska kunna anmäla att de önskar avböja e-postreklam. förutsatte att regeringen ser till att utredningsarbete bedrivs skyndsamt. ska slutredovisa sitt uppdrag den 1oktober 2000. fann vidare angeläget att regeringen i det fortsatta utredningsarbetet särskilt uppmärksammar möjligheterna att på ett internationellt plan utforma ett spärregister. Syftet med detta skulle vara att göra det möjligt för svenska konsumenter att avstå från obeställd reklam via elektronisk post även från företag och näringsidkare utanför . Diskussioner i frågan förs inom Europeiska kommissionen. Regeringen avser att noga följa utfallet av och diskussionerna inom kommissionen. Skulle det visa sig att utvecklingen ändå ger negativa följder för konsumenterna, eller att det spärregister som utreds av inte kan genomföras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, är regeringen beredd att initiera de lagstiftningsåtgärder som kan anses nödvändiga.
frs · GN121293 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1293 om skälig ersättning till markägare har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att skälig ersättning utbetalas till markägarna för bredbandsdragning. Hon hänvisar till nuvarande regler i anläggningslagen och menar att markägaren är rättslös om bredband dras på befintliga elstolpar. Det är något oklart vilken lagstiftning som åsyftar, om det är anläggningslagen eller ledningsrättslagen. Anläggningslagen är i första hand avsedd för samverkan mellan fastigheter. Den fråga som tar upp har dock närmare koppling till ledningsrättslagen. I ledningsrättslagen finns bestämmelser bl.a. om rätten att efter ett förrättningsförfarande dra fram och begagna ledningar på någon annans mark. har beslutat om ändring i ledningsrättslagen för att underlätta utbyggnaden av bredband. Ändringen i ledningsrättslagen innebär att den som har ledningsrätt för starkströmsledning för vilken koncession krävs eller för starkströmsledning som behövs för telekommunikationssystem för allmänt ändamål m.m. ska få rätt att i befintligt utrymme dra fram även teleledningar, t.ex. fiberoptiska ledningar. Detta kan ske utan nytt förrättningsförfarande. Det krav som menar ställs på markägaren vid förrättningen blir därför inte aktuellt. Lagändringen innebär vidare att om fastighetsägaren anser att en kompletterande ledning medför ytterligare intrång har han rätt att få frågan om ersättning prövad i domstol. Detta ska bedömas på samma sätt som vid en ledningsförrättning, dvs. enligt expropriationsrättsliga regler. Markägaren är alltså inte rättslös som påstår.
frs · GN121294 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1294 om planering av infrastrukturen har frågat mig om regeringen avser att lämna en proposition till i sådan tid att regeringen kan fastställa en infrastrukturplan för perioden 2003@2012 före utgången av . Jag besvarade en likalydande fråga från den 29juni och detta svar blir i stort likalydande. Regeringen har bedömt att infrastrukturpropositionen bör senareläggas. Regeringen vill bl.a. avvakta en studie som pågår inom och som behandlar om och i så fall vilka möjligheter som finns till alternativ finansiering av vägar och järnvägar. Studien genomförs för att undersöka om alternativ finansiering kan ge utrymme för fler och bättre investeringar och om staten kan erhålla effektivitetsvinster som medför lägre kostnader för att hålla infrastrukturen. Jag vill understryka att genomförandet av nuvarande långsiktsplaner för investeringar i vägar, järnvägar och åtgärder i regional transportinfrastruktur avseende åren 1998@2007 fortsätter. Dessa planer är brett förankrade genom ett omfattande och väl genomfört arbete i berörda myndigheter och ute i regionerna. Projekten i planerna har fortfarande hög aktualitet. Det finns därför inget behov att revidera dessa investeringsplaner.
frs · GN121295 · 2000-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1295 om arbetsgivaravgiften i stödområde1 har frågat finansministern vilka åtgärder han avser vidtaga för att återställa konkurrensmöjligheten för de svenska tillverkande företagen i stödområde1. Ansvaret i regeringen är fördelat på sådant sätt att frågan besvaras av mig. får inte tillämpa lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter. Detta gäller för alla typer av företag, eftersom inte godkänt stödformen utan har förutsatt att den ska upphöra från nämnda tidpunkt. I ett försök att behålla stödformen anpassades lagen, , till kommissionens nya riktlinjer om statligt stöd för regionala ändamål. Dessa riktlinjer omöjliggör bl.a. en kombination av transportbidrag och nedsättning av socialavgifter eftersom vissa tillverkande företag då anses kunna att överkompenseras för de geografiska nackdelar som det innebär att driva verksamhet i dessa områden. Kommissionens prövning av stödformen pågår fortfarande. För att närmare belysa villkoren för företagande och därigenom underlätta regeringens arbete med att stödja utvecklingen av ett fungerande näringsliv i de regionalpolitiskt mest prioriterade områdena avser regeringen att ge i uppdrag att jämföra dessa villkor i de nordliga delarna av , och . Vidare avser regeringen att utarbeta ett särskilt program för att främja användningen av modern informationsteknik för att ytterligare förbättra förutsättningarna för näringslivet i de områden som har haft nedsatta socialavgifter. Avslutningsvis vill jag erinra om att den regionalpolitiska utredningen kommer att presentera sitt betänkande. Utredningen ska bl.a. överväga den framtida användningen av driftstöd.