ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11325 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:325 av () till miljöminister om miljösanering i översvämningsdrabbade områden Höstens översvämningar i har många konsekvenser både för de som drabbas och för miljön. En av de allvarligare konsekvenserna är det fall i där översvämningarna av förorenad mark innebär att miljögifter sköljs ut i vattensystemet. Även vid tidigare översvämningar har man kunnat se effekten av detta i form av fiskdöd i de påverkade sjöarna. Oron över vad detta leder till och vart miljögifterna sprids är naturligtvis stor. Självklart är det mot bakgrund av detta särskilt angeläget att genomföra marksaneringar i de områden som riskerar att drabbas av översvämningar. Vi har anslagit medel i budgeten för marksanering och är det därför viktigt att en prioritering av särskilt utsatta områden görs. Min fråga till miljöministern är därför om han avser vidta några åtgärder för att prioritera sanering av förgiftade områden som är särskilt utsatta för översvämningar, likt det i .
fr · GO11326 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:326 av () till utbildningsminister om tonsättarskola startade i regi och bedrivs i i hamn. Utbildningen är tvåårig med tio elever i varje årskurs. Rekrytering sker från hela . Utbildningen riktar sig till de som söker en förutbildning till kompositionslinjer och till fortbildning för musiker, musiklärare, kantorer etc. Skolan har en stark förankring på främst genom det täta samarbetet med Gotlandsmusiken och elevernas musik används kontinuerligt i kulturella verksamheter. har etablerat sig som den ledande förutbildningen till musikhögskolornas kompositionsutbildningar. Skolans framtid är dock hotad av ett strukturellt underskott och budgeten måste komma i balans. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att säkra tonsättarskolas framtid?
fr · GO11327 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:327 av () till utbildningsminister om trygghetssystem för studenter med barn Våra trygghetssystem och socialförsäkringar är uppbyggda enligt inkomstbortfallsprincipen. Detta drabbar de ca 50000 studenter som har barn på flera olika sätt. Det första är föräldraförsäkringen. Förvärvsarbetande får av inkomsten medan studenter får nöja sig med före skatt. Det andra är ersättningen vid omhändertagande av långvarigt sjukt barn. Då får de behålla studiemedlen men får inte lånedelen avskriven. Den tillfälliga föräldrapenningen av inkomsten gäller inte studerande. De får vårda sjuka barn med lånade pengar som ska betalas tillbaka genom ett senare förvärvsarbete. Det tredje gäller rätten till socialbidrag. Förvärvsarbetande med barn och inkomst under socialbidragsnormen har rätt till socialbidrag. En student i samma situation har det inte. Detta innebär att unga föräldrar tvekar att påbörja högre studier eller kommer i ekonomiska svårigheter. Det riskerar också att bibehålla den sociala snedrekryteringen till högskolan. Min fråga till utbildningsministern är: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att stärka de studerandes sociala trygghet, speciellt med hänsyn till studerande med barn?
fr · GO11328 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:328 av () till socialminister om narkotikaklassning av dextropropoxifener Ytterligare en forskningsrapport visar att har 1592 personer avlidit av värktabletter som innehåller dextropropoxifen. Siffrorna bygger på resultat från rättsmedicinska obduktioner. Siffrorna stämmer väl överens med resultat från tidigare forskning. Dextropropoxifen är bevisligen giftigt och kan leda till döden både på grund av överdosering och i samband med alkohol. I narkotikaklassades preparaten och i . I beslutade att förpackningarna som innehåller dextropropoxifen ska förses med en tydlig varningstext. Detta är ett steg i riktning mot att preparatet narkotikaklassas. Vid en sådan klassning skulle det som i och bl.a. innebära att särskilda receptblanketter användes vid förskrivningen. Detta medför i sin tur större restriktivitet både när det gäller ordination och ökad försiktighet från patientens sida. Det skulle också innebära att hantering av preparaten skulle innefattas av svensk narkotikalagstiftning. Min fråga till socialministern är: Avser regeringen att vidta några åtgärder för att få dextropropoxifen narkotikaklassat?
fr · GO11329 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:329 av () till socialminister om kostnader för hörapparater Det finns ca 900000 hörselskadade i . Av dessa är mer än hälften under , 8300 är barn . Över 350000 av dessa hörselskadade bär hörapparat, som kan vara av äldre analog modell eller av modern digitalteknik. Hörapparaterna av äldre modell kostar ca medan de digitala kostar ca . Vilken apparat som är bäst skiftar från person till person. har elva av 21 landsting infört ett kostnadstak på för hörapparater. Kostnaderna som stiger över den summan får den hörselskadade själv betala. Detta drabbar många äldre hårt, både ekonomiskt och socialt. Enligt hälso- och sjukvårdslagen ska samhället stå för de kostnader som man har på grund av sitt handikapp. Jag ser en oro i att den utveckling som skett innebär att tillgången till det hjälpmedel man behöver blir beroende av den enskildes inkomst @ inte av handikappets art och den enskildes behov. Jag vill mot bakgrund av ovanstående ställa följande fråga till socialministern: Är socialministern beredd att föra en dialog med företrädare för landstingen eller på annat sätt vidta åtgärder för att vårdbehovet, och inte den enskildes ekonomi, ska vara styrande vid tilldelningen av hörapparater?
fr · GO11330 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:330 av () till justitieminister om blodprovstagning på unga vid misstanke om narkotikabruk Enligt uppgift har regeringen ställt sig bakom ett förslag från justitieministern om att möjligheten till bl.a. kroppsvisitering ska införas för barn . Detta är glädjande, då vi måste ta brottsligheten i låga åldrar på allvar. Vid en debatt frågade jag ministern om han kunde tänka sig att lägga fram ett lagförslag, som skulle möjliggöra blodprovstagning på unga , som misstänktes använda narkotika. Då uttalade han följande: "Vad gäller frågan om varför man inte bör tillåta tvångsmedel för barn så är en anledning @ kanske den främsta @ till tvångsmedel att det ska utgöra ett bevis i domstol. Det är inte aktuellt för barn . Polisen ska meddela om det finns risk att barn kan skadas antingen genom missbruk av beroendeframkallande medel, genom brottslig handling eller annat socialt nedbrytande beteende. @@@. Men det är just som har den särskilda kompetensen för att bedöma barn. Det är inte polisen som genom tvångsmedel ska avgöra detta." Det nu aktuella lagförslaget går helt i strid med den uppfattning justitieministern gav uttryck för och inger mig förhoppningen att justitieministern funderat och ändrat uppfattning. Avser justitieministern nu att fullföja sin nya uppfattning och ta initiativet till en lagstiftning, som möjliggör blodprovstagning på unga vid misstanke om narkotikabruk?
fr · GO11331 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:331 av () till jordbruksminister om kadavermjöl i djurfoder har oron för galna ko-sjukan blossat upp igen. I alltfler europeiska länder upptäcks nu BSE-fall. Detta är en allvarlig utveckling och jordbruksministern har själv varit med om att fatta beslut om omfattande test inom EU för att tillse att smittat kött inte når butikerna. I får foder till nötdjur inte innehålla kadavermjöl vilket är en helt riktig inriktning. har det framkommit rapporter som menar att det inte bara är nötdjur som kan få galna ko-sjukan. Även andra djur som äter kadavermjöl kan drabbas. Frågan har fått mycket stor uppmärksamhet i medierna . Folk börjar ifrågasätta det svenska köttet och det kan leda till att man slutar äta kött om vi även i fortsättningen har kadavermjöl i foder till svin och höns. Det kan leda till förödande ekonomiska konsekvenser för den svenske köttproducenten. Kopplingar mellan galna ko-sjukan och sjukdom, som vi människor kan drabbas av, gör uppgifterna om att även andra djur kan få galna ko-sjukan än allvarligare. kommer exempelvis att förbjuda allt kadavermjöl i foder. I tillåts kadavermjöl i foder till svin och fjärderfä. Men de nya uppgifterna om att inte bara nötdjur kan drabbas av galna ko-sjukan vore det rimligt att ompröva de svenska reglerna. Min fråga till jordbruksministern är: Ämnar jordbruksministern, i likhet med bl.a. , vidta några ytterligare åtgärder i vad gäller kadavermjöl som foder?
fr · GO11332 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:332 av () till miljöminister om nya infallsvinklar i Agenda 21-arbetet Efter så blev det en väldig aktivitet kring Agenda 21-arbetet över hela . Man tog fasta på underifrånperspektivet och såväl kommuner som landsting och företag drog igång utbildningar och aktiviteter. Utan detta arbete hade vi säkert inte varit så framgångsrika vad gäller återvinning. Det är bra, men det känns som det stannade vid sopsortering. För att komma vidare måste man också på ett tydligare sätt koppla ihop miljö och livsstil. Med den kopplingen blir frågan mer politiskt kontroversiell. Men man kan också se det som en möjlighet för att få igång ett konstruktivt handlande vad gäller miljöfrågorna. Är miljöministern beredd att ta initiativ till en andra våg i Agenda 21-arbetet, men med nya infallsvinklar?
fr · GO11333 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:333 av () till statsrådet om rehabiliteringsresurser har kostnaderna för sjukskrivningarna ökat från ca 20 till . Rehabiliteringsarbetet på försäkringskassorna är eftersatt. Resurser har förts över från arbete med rehabilitering till att betala ut sjukpenning. Det är oansvarigt att lämna kassorna utan tillräckliga resurser för att klara av rehabiliteringsarbetet, men också individen lämnas i sticket, utan någon rehabiliteringsinsats. är huvudaktör i rehabiliteringsarbetet och har därför en viktig roll. Regeringens rehabiliteringsutredare har visat att varje satsad krona på rehabilitering ger nio åter. har regeringen utrett både sjukskrivningsökningarna och rehabiliteringsarbetet. Trots detta saknas skarpa åtgärder för att förebygga långa sjukskrivningar. Det är bråttom med åtgärder. Avser statsrådet och regeringen påbörja lagstiftningsarbetet för att komma till rätta med de ökade antalet sjukskrivningar, trots att regeringen i budgetpropositionen aviserat att inga åtgärder planeras kunna genomföras ?
fr · GO11334 · 2000-11-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:334 av () till socialminister om migrän 1,2 miljoner svenskar lider av migrän och för 350000 av dessa är värken ett svårt handikapp. Migränbehandling är inte enbart en landstingsangelägenhet, eftersom kostnader för mediciner (ca ) och sjukskrivningar drabbar staten. Trots detta satsas lite på denna folksjukdom. Migräniker måste ha rätt till medicin och inte av och få den jämförd med s.k. komfortmediciner som Viagra. Denna jämförelse är orimlig, då många migräniker lider av extrem smärta. Försäkringskassorna måste satsa på snabb och effektiv rehabilitering och landstingen bör erbjuda migränikern en s.k. migränskola, som ger kunskap om sjukdomen och behandlingar som kan bryta migränikerns smärtcirkel. Få migräniker får tillgång till adekvat rehabilitering. En undersökning vid visar att huvudvärk hos personalen kostar per person och år. Om motsvarande siffror användes på skulle kostnaderna för nedsatt produktion bli ! Detta innebär att det är lönsamt att sätta in åtgärder mot svår huvudvärk. Också den enskilde migränikern drabbas av kostnader i form av lönebortfall vid sjukdom, kostnader för olika behandlingar, och höga medicinkostnader. Det finns anledning att se över detta, och kanske erbjuda migräniker gratis medicin då de alltså har stora kostnader som är relaterade till sjukdomen. Vad avser socialministern och regeringen göra för att komma till rätta med det lidande och de kostnader som migrän innebär?
fr · GO11342 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:342 av () till statsrådet om mobbning "Det är inte tillåtet att som en ren bestraffning flytta en elev som uppfattas som besvärlig till en annan skola. Däremot kan det i undantagsfall ske om man anser att det endast i en annan skola finns möjligheter att ge det stöd som eleven behöver", menar skolministern i ett pressmeddelande. Problemet är att skolan inte sällan flyttar på det barn som utsätts för mobbning, i stället för på dem som ger sig på andra, när problemen är så allvarliga att en omflyttning blivit nödvändig. Detta sänder helt fel signaler om på vems sida vuxenvärlden egentligen står. Innebörden blir att skolan upplevs ta ställning för förövaren, inte för den utsatte. Det är inte acceptabelt. Skolan ska inte flytta elever i straffande syfte, som skolministern tror, utan för att det kan vara nödvändigt för att hantera en krissituation för ett mobbat barn. Skolministern konstaterar också att "det inte är tillåtet att avstänga en elev i från undervisningen". Däremot måste skolan ges möjligheter att stänga av elever som t.ex. begår våldsbrott mot andra. Återigen gömmer sig skolministern bakom lagar och förordningar i stället för att ta ställning och ge skolan förbättrade möjligheter att ingripa mot mobbning och skolvåld. Vad avser skolministern göra för att förtydliga och utöka skolans möjligheter att stänga av elever som utsätter andra för våldsbrott och mobbning?
fr · GO11370 · 2000-11-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:370 av () till näringsminister om kombitrafik Godstrafiken spås öka markant inom de kommande tio åren. Prognoserna visar att godstrafiken på lastbil kommer att öka . Motsvarande siffra för järnvägen är . Förhållandet borde egentligen vara tvärtom. Den prognosticerade utvecklingen på godssidan ställer stora krav på att ställa om transportsystemet i mer miljövänlig riktning. Om den prognosticerade utvecklingen tillåts fortgå kommer miljöbelastningen att öka. Vad vi i stället behöver är ett grönt transportsystem. Vägtrafiken som nästan till baseras på fossila bränslen är en mycket stor bidragande orsak till mänsklighetens påverkan på den naturliga växthuseffekten. Växthuseffekten riskerar på ett allvarligt sätt att undergräva människors möjligheter att bo och leva i många områden av världen. För att vi ska nå de uppsatta miljömålen krävs att transportsystemet blir uthålligt och grönt. En viktig komponent i denna strävan är att flytta gods från lastbil till järnväg där så är möjligt. Prognoserna för godstransporternas utveckling visar med all önskvärd tydlighet att arbetet med att underlätta kombitrafik måste intensifieras. Ett exempel på underlättande av kombitrafik är att tillse att det finns järnvägsspår fram till hamnar samt att omlastningscentraler finns. Det gäller att klara hela kedjan av transporter oavsett vilket transportslag som används. Ett effektivt sammanhållet transportsystem där de olika transportslagen samverkar är av yttersta vikt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vad avser näringsministern göra för att underlätta kombitrafik?
frs · GO12102 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:102 om och 128 om direktiv har frågat mig när den aviserade tillsätts och om dess direktiv även kommer att innehålla en översyn av renskötselrättens omfattning. har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta när det gäller utformningen av direktiven för för att komma till rätta med de problem som följer av oklarheter med gränsdragningen. I betänkande Samerna @ ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) föreslogs bl.a. att en skulle tillsättas för att klarlägga omfattningen av den mark som samerna traditionellt innehar och nyttjar. I pågår ett arbete med att ta fram direktiv för en sådan kommission liksom dess sammansättning. Min avsikt är att ska kunna påbörja sitt arbete . uttalade att de problem som sammanhänger med ströängarna borde undersökas närmare. Mot bakgrund av uttalandet gjordes inom en översyn av vissa frågor som rör ströängarna. Översynen redovisades i departementspromemorian Ströängar (Ds 1997:37). Regeringen uttalade i budgetpropositionen för att det i promemorian konstateras att förekomsten av ströängar i praktiken endast medför begränsade problem. Något behov av åtgärder föreligger därför inte. Mot bakgrund av det arbete som i andra sammanhang bedrivs angående samernas rätt till mark ansåg regeringen att promemorians förslag inte borde genomföras. Huvuduppgiften för kommissionen bör enligt min mening vara att bestämma det geografiska område där renskötsel får bedrivas. Det är därför inte regeringens avsikt att ska utreda de i renskötselrätten ingående rättigheterna. Den frågan utreddes nämligen av och . I pågår också ett visst sådant arbete. Enligt min uppfattning är det inte heller påkallat att ytterligare en gång utreda ströängarna.
frs · GO12103 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:103 om infrastruktursatsningar i har frågat statsrådet vilka åtgärder regeringen avser vidta för att infrastrukturinvesteringar i ska komma till stånd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är en debattartikel i där skolminister , statsrådet och socialminister pekat ut vissa infrastrukturobjekt som viktiga för att ta till vara de mycket goda utvecklingsmöjligheter som finns i . De tre statsråden har skrivit debattartikeln i egenskap av ledamöter i en arbetsgrupp i regeringen som ska bevaka behoven av och föreslå nationella insatser i som bidrar till att ta vara på tillväxtmöjligheter inom långsiktigt och uthålligt. En väl fungerande infrastruktur är en viktig förutsättning för tillväxt och det är därför naturligt att arbetsgruppen har identifierat vissa objekt som särskilt viktiga för . Inom bereds frågan om framtida infrastrukturinriktning och hur finansiering av infrastrukturen ska ske. Jag avser att lämna en infrastrukturproposition till när dessa frågor klarats ut. Jag kommer också att presentera en tidsplan för propositionen.
frs · GO12104 · 2000-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:104 om bistånd till Bosnien har frågat mig om regeringen är beredd att verka för att fullföljer utfästelserna vad avser långsiktiga insatser i . Låt mig inledningsvis understryka att jag helt delar uppfattning att det är mycket viktigt att och andra biståndsgivare, inklusive EU, fortsätter det långsiktiga stödet till , trots att landet inte utgör förstasidesstoff i nyhetsfloran. Låt mig göra en jämförelse med Kosovo, som i samband med konflikten tillkom som stor biståndsmottagare, liksom /nu kan komma att göra det. Det budgeterade biståndet till Kosovo ökade stort @ men ökade budgetramen för hela västra . "Kosovoeffektens" påverkan på biståndet till blev därför liten. långsiktiga utvecklingsbistånd till kanaliseras genom Sida. Det har legat på ca . Biståndet var som störst för att sedan minskas något. 1999 betalades ut. fortsätter därigenom att vara en av de största bilaterala biståndsgivarna till . Biståndet till styrs av en treårig strategi. Nivån och innehållet i biståndet är i princip fastlagda och planeras ligga på ungefär samma nivå som för . Det mesta av biståndet till () har gått till de s.k. integrerade områdesprogrammen, där hemvändande flyktingar får hjälp att reparera bostäder och annat som krävs för att återetablera lokalsamhällen. Behovet bedöms som fortsatt mycket stort, trots att det år som gått har inneburit något av ett genombrott för minoritetsåtervändandet. Strategin lägger återigen tonvikten på detta, som gradvis ökande insatser till stöd för ekonomisk reformering och tillväxt och för skapandet av demokratiska institutioner ska hjälpa landet att alltmer stå på egna ben. Sida stöder t.ex. mikrokreditfonder, lämnar starthjälp åt svenska småföretag som vill investera i , finansierar svenska expertkonsulter i ett bankprivatiseringsprogram och finansierar svensk expertis för uppbyggande av riksrevisionsmyndighet och statistikorganisation. I strategin anges ett tioårigt biståndperspektiv med en successiv minskning av engagemanget efterhand som en gradvis ekonomisk tillväxt antas ske i landet. Regeringen är väl medveten om att problemen i kräver uthållighet och långsiktighet från det internationella samfundet. verkar även aktivt för att EU ska behålla sitt engagemang i . Av ovanstående framgår att någon risk att biståndet till skulle minskas för att insatser planeras till /inte föreligger.
frs · GO12105 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:105 om om har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att hindra en sådan utveckling som skisserat i sin rapport i på lång sikt och framtida handlingsmöjligheter. har utrett frågan om flygplatskapaciteten i och dragit slutsatsen att ytterligare bankapacitet behövs ca 2010. I en rapport till har verket även beskrivit hur den framtida flygtrafiken kan hanteras i en situation där bankapaciteten inte byggs ut i takt med efterfrågan. konstaterar i rapporten att det finns stor ledig kapacitet i och , som teoretiskt kan utnyttjas , men som på den avreglerade marknaden inte visat sig tillräckligt attraktiv. Om det skulle vara önskvärt att i högre grad kunna styra trafiken till dessa flygplatser menar att det krävs mycket starka ekonomiska styrmedel dvs. Verket påpekar att ekonomiska styråtgärder alltid är trubbiga instrument som riskerar att medföra negativa konsekvenser för den regionalpolitiskt viktiga trafiken från bl.a. delar av . Jag tycker att det vore mycket olyckligt om flygtrafiken till och från skulle störas av att bankapaciteten i är otillräcklig. Frågan om utbyggnad av flygplatskapaciteten bereds i och min förhoppning är att regeringen ska kunna fatta beslut i frågan .
frs · GO12106 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:106 om infrastrukturpropositionen har frågat mig när jag avser att lägga fram infrastrukturpropositionen. Bakgrunden till frågan är att det under den s.k. Dalslandsdagen i uttalades att det föreligger starka behov av förbättrad infrastruktur i för att ge utveckling och tillväxt. Infrastrukturpropositionen och den därpå följande riksdagsbehandlingen syftar till att ange vilken inriktning investeringarna i infrastruktur ska ha den kommande tioårsperioden samt inom vilka ekonomiska ramar , och länen ska prioritera åtgärder. Skälet till att denna framförhållning krävs är att den lagstadgade fysiska planeringsprocessen för varje infrastrukturåtgärd tar att genomföra. Regeringens ambition att ange en inriktning för investeringarna har kunnat tillgodoses i budgetpropositionen för , där förslag finns om en kraftig ökning av medel för genomförande av väginvesteringar i de regionala planerna. Regeringen vill därmed säkerställa och bevara nuvarande infrastruktur och skapa förutsättningar för en satsning på ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet på kortare sikt. Sådana åtgärder är högt prioriterade av politiker och näringsliv. Inom bereds frågan om framtida infrastrukturinriktning och hur finansiering av infrastrukturen ska ske. Jag avser att lämna en infrastrukturproposition till när dessa frågor klarats ut. Jag kommer också att presentera en tidsplan för propositionen. Tills vidare fortsätter genomförandet av nuvarande långsiktsplaner för investeringar i vägar, järnvägar och åtgärder i regional transportinfrastruktur avseende åren 1998@2007. Dessa planer är brett förankrade genom ett omfattande och väl genomfört arbete i berörda myndigheter och ute i regionerna.