frs · GN12925 · 2000-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:925 om asylsökande kvinnor har frågat mig om jag avser att se över tolkanvändningen hos och . Bakgrunden till frågan är enligt att endast ett fåtal personer har beviljats skydd här i landet med stöd av bestämmelsen i utlänningslagen om skydd på grund av sitt kön eller på grund av homosexualitet. anger att det är mycket viktigt att de samtal som förs med kvinnorna sker med användande av en auktoriserad tolk då det finns en sådan i det aktuella språket, och tolken ska enligt alltid vara av samma kön för att kvinnorna tryggt ska kunna uttrycka sig. Som svar på frågan hänvisar jag till det svar som jag lämnade den 29mars på en fråga av om kvinnors asylskäl. Jag redovisade då att regeringen har givit i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre ska uppmärksammas samt sprida kunskap om dessa bland berörd personal. Redovisning av uppdraget ska lämnas den 1mars 2001. Jag delar inställning att det är viktigt att asylutredning sker på ett bra sätt. Jag vill i detta sammanhang framhålla att internationellt drivit dessa frågor. Vid en konferens anordnad av () i lämnade förslag om riktlinjer för vilka baskunskaper personal ska ha som möter personer som utsatts för kränkande behandling. Konferensen i följdes upp vid en konferens anordnad av , och om tidiga insatser för asylsökande som varit utsatta för tortyr och trauma, här i den 2maj . Vid konferensen föreläste ett antal experter över olika teman. Konferensen vände sig i första hand till beslutsfattare inom landsting och kommuner. Även företrädare för och deltog i konferensen. Det bör sägas att problematiken med att utreda asylärenden avseende kvinnor som har utsatts för svåra kränkningar inte är ny för personal. Bland de asylsökande kvinnorna från som kom till fanns det många som hade varit utsatta för svåra kränkningar. Som har anförts i proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv, s.202, föreslog regeringen där under rubriken att borde införa regler om att den asylsökande bör höras av en tjänsteman av samma kön. Här anfördes även att en kvinna som varit utsatt för sexuellt våld borde kunna få redogöra för detta för en kvinnlig tjänsteman som har erforderlig utbildning och kompetens för att sköta utredningar av detta slag. Behovet av att tjänstgörande tolk är av samma kön som sökanden borde beaktas. Vid utfärdandet av föreskrifterna borde fästa avseende vid de rekommendationer som utfärdat. Dessa rekommendationer från regeringen har lett till att i sin av utlänningsärenden under avsnittet Kvalitetssäkring i asylprövningen, har angivit en åtgärdslista med punkter som en asylutredare bör beakta under ärendets handläggning. Bland punkterna på denna lista kan nämnas frågan om behov av manlig eller kvinnlig utredare, manlig eller kvinnlig tolk, förhör med personer i kris, anpassning av förhöret till sökandens utbildningsnivå, ålder och kön m.m. Från har jag erfarit att man även där är uppmärksam på behovet av kvinnlig tolk, om det är en kvinna som ska höras inför nämnden. Jag förutsätter att och använder en tolk med så hög kompetens som möjligt. Jag vill i sammanhanget även nämna att de svenska myndigheterna har varit aktiva för att försäkra sig om att kunskaperna om internationella konventioner inom området för mänskliga rättigheter fördjupas bland personalen. Detta har bl.a. lett till att anställda vid såväl som vid genomgått utbildning i tortyrfrågor under medverkan av bl.a. representanter för Röda korset och med experter på kvinnofrågor och tortyrfrågor närvarande.