ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111104 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1104 av () till statsrådet om ökad utländsk konkurrens inom byggsektorn I ett svar på en skriftlig fråga (1999/2000:983) om ökad konkurrens inom byggsektorn skriver statsrådet bl.a. att regeringen konstaterat att särskilda insatser behövs för att påverka pris- och kostnadsmekanismerna i byggmaterialsektorn, och att regeringen kommer att "ta ställning till vilka ytterligare initiativ av regeringen som kan vara påkallade för att främja ökad konkurrens i byggsektorn". Att regeringen arbetar med frågan är förvisso bra, men detta ger dock inte svar på frågan om vad regeringen anser om möjligheten att tillåta utländska byggföretag att utföra byggprojekt i . Förslag om just detta har t.ex. kommit från landshövding som i sin rapport förordar att polska byggföretag ska ges möjlighet att bygga upp , både för att öka konkurrensen och för att minska flaskhalsarna. Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta med anledning av vad som ovan anförts för att skapa en ökad utländsk konkurrens inom byggsektorn?
fr · GN111105 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1105 av () till statsrådet om arbetslinjen och staten som arbetsgivare revisorer riktade i rapporten för äldre kritik mot att staten som arbetsgivare inte följde de principer för arbetsmarknadspolitiken som dragits upp av . Myndigheter och verk har i hög utsträckning använt olika pensionslösningar för att göra sig av med personal. I stället borde man, enligt RR, aktivt ge övertaliga möjlighet att arbeta vidare, med nya arbetsuppgifter och kanske hos en annan arbetsgivare. Ett aktuellt exempel är som enligt uppgift ska spara 50 miljoner och minska antalet anställda i med ca 50 personer. Med dagens läge på arbetsmarknaden, där arbetskraftsbrist är ett ord som nämns nästan , har man valt att ge flertalet möjlighet att gå med pension. Därmed bryter man mot den norm som vi i med stor enighet etablerat och som säger att alla åtgärder som erbjuds individen ska syfta till att han eller hon är kvar på arbetsmarknaden. Brott mot från statliga arbetsgivare urholkar förtroendet för arbetsmarknadspolitiken som helhet. De som erbjuds att gå i pension är i regel äldre anställda. Det är inte rimligt att äldre används som en ventil där man reglerar behovet av arbetskraft genom olika pensionslösningar. Äldre måste erbjudas samma reella möjligheter som yngre att komma vidare och fortsätta sin karriär. Det är dessutom tveksamt att skattepengar används till förtida pensioneringar. Avser ministern ta initiativ i syfte att minska användandet av förtida pensioneringar vid omstruktureringar av statlig verksamhet?
fr · GN111106 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1106 av () till socialminister om ökad rökning bland ungdomar I har vi fått flera oroande tecken som tyder på att rökningen har ökat. 25000 rökare rekryteras . Det betyder att 70 personer, till övervägande del ungdomar, börjar röka . Hälften av dem kan komma att dö . Åldersgräns för tobaksköp infördes . Syftet var att skydda barn och ungdomar. Tyvärr har inga särskilda satsningar gjorts för att lagen ska efterlevas. En färsk undersökning visar att antalet niondeklassare som själva köper cigaretter har ökat sen åldersgränsen infördes. köper av pojkarna och av flickorna själva sina cigaretter jämfört respektive 1997. Kommunerna ska stå för det förebyggande arbetet genom ANT-information i skolorna, men har också ansvar för den kontroll som ska utföras. Både den utbildning som sker i skolorna och kontroll av försäljning är i de flesta kommuner bristfällig. Kommunerna anser sig ha alltför begränsade resurser. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att färre ungdomar ska börja röka och för att få större efterlevnad av lagen?
fr · GN111107 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1107 av () till socialminister om auktoritet är en central myndighet med uppgift att utöva kontroll och tillsyn av läkemedel. Verket fungerar som ett kontrollorgan och besitter därmed en viktig roll som myndighetsutövare och auktoritet på området. Läkemedelslagen (1992:859) slår fast att marknadsföring av läkemedel ska vara saklig, balanserad och icke vilseledande. Dessa krav bör även gälla för den information om läkemedel som går ut från . Enskilda tjänstemän på har gått ut i medier () och riktat kritik mot olika läkemedel, som godkänt läkemedlen i fråga. Denna typ av uttalanden kan självfallet få negativa konsekvenser. När verket väljer att registrera ett läkemedel och går ut med negativa uttalanden om samma preparat kan detta mycket väl uppfattas som vilseledande. Därmed riskerar att undergräva sin auktoritet på området. huvuduppgift är att godkänna och kontrollera läkemedel, inte att låta enskilda tjänstemän gå ut med egna bedömningar om läkemedlet behövs eller ej. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga socialministern hur han tänker agera för att se till att ska hålla sig inom ramen för sitt uppdrag, att utöva kontroll och tillsyn av läkemedel på ett objektivt och sakligt sätt.
fr · GN111108 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1108 av () till utbildningsminister om vårdbidrag och studiemedel Föräldrar som vårdar ett sjukt eller funktionshindrat barn i hemmet har rätt till vårdbidrag. Kravet är att barnet behöver särskild tillsyn och vård . Vårdbidraget ska avse ersättning för både förälders merarbete för särskild tillsyn och vård och för de merkostnader som barnets sjukdom eller handikapp ger upphov till. Vårdbidraget räknas inte som sjukpenninggrundande inkomst. En förälder som studerar och får vårdbidrag för sitt funktionshindrade barn förlorar en del av sitt studiemedel. Vårdbidraget räknas nämligen som inkomst av tjänst vilket innebär att ju mer särskild tillsyn barnet behöver desto mer reduceras studiemedlet. Eftersom vårdbidraget även består till viss del av ersättning för de merkostnader som barnets handikapp kan medföra så räknas även detta som inkomst. Även om inkomsttaket när det gäller studiemedel har höjts så handlar denna fråga inte om det. Att välja att förvärvsarbeta i samband med sina studier är en sak. Däremot är det en helt annan sak att ha ett sjukt eller handikappat barn att ta hand om. Det är alltså inget man väljer. Att vårdbidraget räknas som inkomst vid beräkning av studiemedlets belopp är således helt orimligt. Det får inte vara så att man som förälder till ett handikappat barn ska missgynnas vid studier. Avser statsrådet vidta några åtgärder för att vårdbidraget inte ska räknas som inkomst vid beräkning av studiemedel?
fr · GN111109 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1109 av () till näringsminister om nedsättning av arbetsgivaravgiften för tjänsteföretag i stödområdet Ett antal tjänsteföretag har etablerats och expanderat inom stödområdet tack vare den nedsättning av arbetsgivaravgiften på som gällt inom stödområdet. Nedsättningen har gjort det möjligt att kompensera för andra kostnader som är högre när man etablerar sig eller utvidgar sin verksamhet i gles- och landsbygden. Utan dessa etableringar skulle tillgången på arbete på dessa orter varit mycket mindre och de aktuella kommunerna hade haft ännu större svårigheter än vad de har . har envisa rykten i olika medier gjort gällande att nedsättningen ska upphöra. Det känns oroväckande om även stöder tanken om att nedsättningen av arbetsgivaravgiften för tjänsteföretag inom stödområdet ska upphöra. Dessutom påstås det att regeringen inte driver frågan på ett kraftfullt sätt gentemot . På grund av dessa påståenden vill jag fråga näringsministern: Pågår förhandlingar med med syfte att bibehålla den nedsatta arbetsgivaravgiften?
fr · GN111110 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1110 av () till näringsminister om tågtrafik @ (), den tyska motsvarigheten till SJ, som driver tågförbindelsen Malmö@Berlin (med anslutning söderut till och ), planerar att lägga ned nattågen och senare även dagtågen. Vagnarna som trafikerar linjen är gamla och uppfyller inte den standard som DB vill hålla. Nyinvesteringar anser DB inte aktuella eftersom lönsamheten är dålig. SJ:s bredare lok och personvagnar passar inte i . Delen av förbindelsen som går på svensk mark är lönsam nog för SJ, som också anser att trafiken bör bibehållas. Enligt och Handelskammaren och motsvarande i är det både ur näringssynpunkt inklusive turism olämpligt att försämra kommunikationerna mellan och och övriga . Neue är ett framtidsområde! Vad avser näringsministern göra för att motverka denna försämring?
fr · GN111111 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1111 av () till näringsminister om ABB lanserar ett FIM-projekt (First in Market) för att få sina höghastighetståg introducerade i . Detta har kopplats till det tidigare Västsmåland-Helsingborgska . Härigenom har återfått ett oväntat intresse. Om den uppflammande entusiasmen för höghastighetståg skulle dra med sig en flytt av järnvägssträckningen söderut får detta omfattande konsekvenser. Sydöstra utarmas då på kollektivtrafik vilket drabbar främst , , och . De flesta skåningar hänvisas till att ta lokaltåg till för att nå Stockholmstågen, vilket definitivt manifesterar som sovstadsområde. SJ:s intäkter för de fem milen längs överföres till DSB. Är näringsministern beredd att vidta åtgärder så att de båda projekten analyseras separat, FIM-höghastighetstågen ur företagsekonomisk synpunkt och järnvägsflytten ur samhällsekonomisk?
fr · GN111112 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1112 av () till justitieminister om ungdomsrånen i Antalet ungdomsrån ökar lavinartat i . Vilka åtgärder avser justitieministern att vidtaga?
fr · GN111113 · 2000-06-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1113 av () till justitieminister om polisutbildningen har framfört allvarlig kritik mot i . Dålig planering och låg nivå på den teoretiska undervisningen är en del av kritiken. Problemen började när återupptog utbildningen . Vi moderater varnade för att det skulle bli problem när den socialdemokratiska regeringen trots vårt motstånd beslöt att lägga ned utbildningen. Visserligen har den nya utbildningen en mer teoretisk inriktning än den förra, men man kan ändå inte utesluta att det är utbildningsuppehållet som förorsakar många av problemen. Att dessutom har fått för små resurser för att kunna fullfölja sitt uppdrag verkar uppenbart när man läser kritik. Det är besvärande när den viktiga polisutbildningen får så allvarlig kritik. Det är besvärande, inte minst av den anledningen, att poliskårens rykte och status allvarligt har fläckats under de senaste årens ekonomiska neddragningar. Allmänhetens förtroende för polisen tål inte mycket mer negativ publicitet. Därför är det viktigt att polisutbildningen får allra högsta och bästa status. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att i ska få tillräckliga resurser och kompetens för att kunna ge den högt kvalificerade utbildning som svenskt polisväsende behöver?
fr · GN111114 · 2000-06-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1114 av () till miljöminister om inköp av trafiksäkra och miljöanpassade motorcyklar Enligt typgodkännandedirektiven för två- och trehjuliga motorfordon skulle medlemsländerna typgodkänna fordon senast den 17juni 1999. Typgodkännandedirektivet 92/61/EEG gäller för nationella godkännanden i högst efter den 17juni 1999 dvs. till den 17juni 2003. Därefter får endast gemensamt typgodkända fordon föras ut på marknaden. valde att begränsa giltigheten till dvs. till den 17juni 2001. Endast och valde att begränsa övergångstiden till . har de nederländska myndigheterna ingått ett avtal med den nationella försäljningsorganisationen att man inte kommer att tillämpa tvåårsgränsen. Därmed är med största sannolikhet det enda landet inom EU som valt att begränsa tillgången på nationellt godkända fordon. Enligt uppgift var det uppfattning att det var som skulle gälla. visar det sig att det tar betydligt än man trott. De stora tillverkarna i och behöver mer tid för att kunna uppfylla kraven i direktiven. Därmed uppstår ett begränsat urval av modeller på den svenska marknaden. Detta är till stor nackdel enligt folkrörelsen motorcyklisters riksorganisation som trafikutskottet träffat. Resultatet blir att de äldre, mindre trafiksäkra och miljöanpassade modellerna blir kvar och att endast de dyra och stora märkena säljs. och är ansvariga för typgodkännandet. och är beredda att förlänga giltigheten för de nationella typgodkännandena från två till . Avser miljöministern att förlänga tiden till ?
fr · GN111115 · 2000-06-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1115 av () till näringsminister om trafiksituationen i hotas av trafikinfarkt. erhåller från till investeringar i trafikens infrastruktur. Investeringsbehovet uppgår till 300@400 miljoner kronor . tar staten in i bensinskatt, moms, accis och övriga skatter som drabbar bilismen. Den hotande trafikinfarkten i beror inte på de borgerliga politikerna i kommuner och landsting utan på den socialdemokratiska regeringen, med stöd av och . Den borgerliga majoriteten i investerar varav 2,5 miljarder i kollektivtrafiken. Investeringarna omfattar nya tunnelbanevagnar, bussar och pendeltåg. För en fungerande infrastruktur behövs även investeringar i vägnätet, bl.a. en ring runt , pendeltågstunnlar och breddad Klarastrandsled. Detta kostar pengar. huvudstad behöver en fungerande infrastruktur. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att ej ska drabbas av trafikinfarkt utan även fortsättningsvis kunna erbjuda sina invånare och företag en fungerande infrastruktur?
fr · GN111116 · 2000-06-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1116 av () till finansminister om skatteutjämningssystemet är hårt ansatt av den socialdemokratiska regeringen. betalar till det inomregionala utjämningssystemet. kommer att betala och åren därefter nästan . Utjämningssystemet är konstruerat så att det bara är som förlorar på systemet, nästan alla andra landsting är vinnare. Under de år som har haft och kommer att ha borgerlig majoritet, 1999@2002, fråntas nästan av (s)-regeringen med stöd av och . Om nuvarande utjämningssystem fortsätter kommer landstings näst största utgiftspost att vara bidrag till andra landsting. Invånarna i betalar inte utjämning utan tvingas via landstingsskatten betala stora bidrag till i stort sett alla andra landsting. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att inte invånarna i ska tvångstaxeras via landstingsskatten av staten?
fr · GN111117 · 2000-06-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1117 av () till utbildningsminister om högskoleutbildade personer saknar enligt regionala beräkningar 12000@13000 högskoleplatser. Ett stort antal ungdomar önskar studera i , det gäller för såväl de ungdomar som redan bor i som ungdomar som söker sig till huvudstad för studier. Ett känt faktum är att många ungdomar väljer att stanna kvar på studieorten varför det är intressant med en väl utbyggd högre utbildning. Regeringen satsar resurser på att bygga ut högskoleutbildningen utanför . I sker ingen utbyggnad. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder kommer utbildningsministern att vidta för att inte befolkning ska utgöras av en låg andel högskoleutbildade personer i jämförelse med andra regioner?
fr · GN111118 · 2000-06-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1118 av () till utbildningsminister om rätt att reklamera högre utbildning har fattat beslut om kvalitetsutveckling i högskolan. ska utvärdera kvaliteten i all högskoleutbildning och forskarutbildning . En kvalitetsutvärdering kan leda till att en utbildning bedöms vara icke högskolemässig och leda till indragna examensrättigheter. Detta har redan skett bl.a. vid och . Vi folkpartister är positiva till kvalitetsutvärderingar och har t.o.m. föreslagit att det ska ske . Då kan ju undermåliga utbildningar rättas till snabbare. Ungdomar som påbörjar en högskoleutbildning investerar mycket tid och pengar. Därför blir, naturligt nog, besvikelsen mycket stor hos ungdomar, och deras föräldrar, när det visar sig att de genomgår en undermålig utbildning. En del får inte ut någon examen alls, andra får en examen av tvivelaktigt värde. Hur ser en arbetsgivare på en student som fått en examen från en högskola, där examensrättigheterna dras in följande termin? Principen när det gäller ett statligt universitet eller en statlig högskola borde enligt min mening vara att studenterna ska ha rätt att reklamera en utbildning som inte håller vad som lovats. De borde kanske kunna begära att studielånen ska skrivas av, med det antal terminer som de måste läsa extra för att komma upp på rätt nivå i sin utbildning. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Är utbildningsministern beredd att verka för att studenter som genomgått en icke högskolemässig utbildning kan hållas ekonomiskt skadeslösa?
fr · GN111119 · 2000-06-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1119 av () till utrikesminister om kriget mellan och Det utdragna kriget mellan och @ världens kanske just nu största och blodigaste krig @ tar sig allt grymmare uttryck. senast svarade på godtagande av fredsförslag med förnyade anfall långt inne i . Förslaget hade förhandlats fram av den afrikanska samarabetsorganisationen inom ramen för de fredsförhandlingar som förts i huvudstad . Trots fredssamtalen tycks den etiopiska regeringen vilja utplåna landet genom att gå till förnyad offensiv och de tycks ha den inhemska opinionen med sig. vilja att få ett fredligt slut på konflikten kan ifrågasättas. Resurserna satsas på kriget och svälter människor i de torkdrabbade områdena på stora delar av . har med vår långa tradition av samarbete med såväl som ett ansvar för att medverka till att kriget upphör. Då måste våra diplomatiska signaler vara tydliga och inte stryka den etiopiska regimen medhårs. Sådana signaler kan vara att allt bistånd förutom till torkans offer upphör, att i EU arbetar för starka reaktioner mot och att ambassadör i kallas hem för konsultationer. Mot den bakgrunden vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att få slut på kriget mellan och ?
fr · GN111120 · 2000-06-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1120 av () till socialminister om spel på hundar satsar för att få nya grupper att börja spela i landet. Det gäller ungdomar och kvinnor, som ska vinnas för den nya spelformen greyhoundracing. Man samarbetar med TV3 och lanserar spelet med känd ung programledare och säljer in ett livsstilsperspektiv, som ska appellera till unga kvinnor från landsbygden med djurintresse @ ett spel för hela familjen. Djurintresse, familjevärderingar kryddat med lite landsbygdsromantik, som en TV- och livsstilsforskare uttrycker saken. Koncepetet kommer från @ föregångslandet @ där greyhoundracing omsätter och där lanseringen kombinerats med disko, restauranger och reklam, allt riktat till en ung publik. är av dem som spelar på hund i under . Är detta vad vi vill i ? Antalet spelberoende är ca 150000 och inte i något annat land spelas det så mycket som i . Enligt och spelberoende i har av ungdomar i åldern 15@17 år spelproblem. Åldersgränsen för att få spela på greyhoundar är , men kontrollen är enligt uppgift dålig. Är det verkligen socialt försvarbart att så tydligt vänder sig med en spelform till unga människor? Jag vill fråga ministern: Hur avser ministern agera för att förhindra att unga människor hamnar i ett spelberoende via greyhoundracing?
fr · GN111121 · 2000-06-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1121 av () till jordbruksminister om hushållning och hundkapplöpningar I motion 1999/2000:Kr501 Totospel på hund varnade jag för införande av totospel på greyhoundar och risken för oseriös hundhållning. Redan nu finns ett sådant fall. Det gäller en hundhållare, som hållit 16 hundar i träning åt andra. Sex greyhoundar lämnades utan tillsyn , utan vatten och mat och i små utrymmen fulla av avföring och urin. Hundarna omhändertogs med stöd av djurskyddslagen. Greyhoundracing marknadsförs som en familjesport. Man vänder sig speciellt till unga kvinnor med djurintresse, en grupp som inte spelar så mycket. Just den gruppen borde dock vara mycket kritisk. Enligt en som jag bedömer säker källa drogas en del hundar före loppen. De springer inte så fort annars, säger man. Utövare av sporten vill att det ska vara tillåtet att flytta löpperioder för att en bättre anpassning till kapplöpningssäsongen, trots att tiken riskerar att få livmoderinflammation och cancer. Vissa amatörer har fått licens för hela 15 hundar. Så många hundar kan ingen hålla som familjehundar. nekas många personer licens därför att hundägandet inte anses seriöst. I andra länder är kapplöpningshundars liv korta. De dödas då löpkarriären är över . Många seriösa uppfödare är mycket oroliga för vad totospelet gör med rasen greyhound. Jag vill fråga jordbruksministern: Hur avser ministern agera för att totospelet på hund inte ska leda till oseriös hundhållning och förhindra den utveckling som kan skönjas?
fr · GN111122 · 2000-06-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1122 av () till statsrådet om fick en utredare i uppdrag att se över verksamheten och ta fram ett förslag till ett utvecklingsarbete på . Utredningen föreslår nu att Sida ska etablera ett nytt idé- och utbildningsinstitut som ska drivas i nära samarbete med frivilligorganisationer. Så långt är förslaget bra. I samma förslag föreslås också att den ombildade Sida-verksamheten ska placeras i . Konsekvenserna av en flytt till innebär att 50 arbetstillfällen försvinner från en redan hårt drabbad ort i . Flytten skulle innebära en dragkamp mellan två kommuner som gränsar till varandra, vilket inte kan anses vara positivt. Sida och kommun har redan den 10januari 1999 skissat på renoveringsarbeten av ett sjukhem, för att flytta den nya verksamheten på till det gamla sjukhemmet. Näringsministern sade för övrigt vid en presskonferens den 25februari att "SIDA ska fortsätta sin verksamhet på Sandöskolan". Det är faktiskt av stor betydelse. Förändringsförslaget ska läggas fast av regeringen tidigt . Vilka åtgärder är biståndsministern beredd att vidta för att se över förslaget och stödja möjligheten för kommun att få behålla 50 arbetstillfällen?
fr · GN111123 · 2000-06-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1123 av () till statsrådet om asylsökande och svenskundervisning En asylsökande som fått avslag hos och överklagat sitt beslut till får inte fortsätta sina svenskstudier. Eftersom verket funnit skälen för asyl otillräckliga ska den sökande förberedas på att återvända. På vissa förläggningar sker detta genom kurser som anses särskilt nyttiga; t.ex. att träna hundar för minsökning, på andra förläggningar av verksamhet som består i att plocka skräp utomhus. Genomsnittlig handläggningstid hos överklagat avvisningsbeslut var dagar, dvs. Jag anser denna ordning vara förkastlig av flera skäl. Svenskundervisningen har en stor psykologisk betydelse för de människor det gäller vilka ju ofta har upplevt fruktansvärda händelser före flykten. Att börja planera för ett återvändande innan det finns ett lagakraftägande beslut antyder att överprövningen mest är en ren formalitet. Överprövningen är inte en ren formalitet, tvärtom är bifallsprocent . I dessa av ärendena går nästan ett helt års integrationsarbete förlorat. Det bidrar naturligtvis starkt till fortsatt utanförskap, segregering osv. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att se till att asylsökande erbjuds delta i svenskundervisning också när deras ärende handläggs hos ?
fr · GN111124 · 2000-06-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1124 av () till kulturminister om hyressättning för statliga institutioner I en intervju i Aktuellt den 7juni säger kulturministern att av Moderna museets driftbudget går till hyror till och att det var den borgerliga regeringen som införde dessa hyresnivåer. Principen är att statliga institutioner ska betala marknadsmässiga hyror. Enligt kulturministern är en del av förklaringen till museets stora problem just den förändring som den borgerliga regeringen genomförde. Denna regering satt . har haft en socialdemokratisk regering. flyttade in än 1994 och (s)-kulturministern borde haft gott om tid att justera en i hennes ögon orimlig hyressättning . Jag tycker det är märkligt att socialdemokraterna, när de har haft möjligheten , inte gjort någonting åt detta. Ämnar regeringen avskaffa de nuvarande principerna kring hyressättningen som statsrådet kritiserat?