ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11258 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:258 av () till utrikesminister om villkoren för medföljande till anställda på svenska ambassader Av gammal tradition förutsätts att make/maka till anställda vid svenska ambassader ska följa med sin respektive till utlandstjänstgöring och därmed i de flesta fall tvingas ge upp sina yrkesliv. Visserligen har vissa smärre förmåner, som medföljandetillägg och vissa pensionsförmåner m.m. införts och förbättrats på olika sätt. Men även detta bygger på tanken att den medföljande är ett nödvändigt ont, som alla vet att de förväntas göra en viss arbetsinsats vid sin makes/makas sida. I bygger största delen av socialförsäkringssystemet på att man är yrkesarbetande hela sitt vuxna liv. Därför är den nuvarande ordningen för medföljande förkastlig ur jämställdhetssynpunkt. Eftersom det inte kan vara meningen att arbete vid UD enbart är menat för ensamstående, måste villkoren för de medföljande förändras. Den självklara lösningen att ändra ett gammaldags och förlegat system är, att medföljande projektanställs med lön och självständiga arbetsuppgifter vid respektive ambassad. Jag vill fråga utrikesminister vad hon ämnar att vidta för åtgärder för att förbättra villkoren för make/maka till anställda vid svenska ambassader.
fr · GO11259 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:259 av () till näringsminister om Gotlandsflyget Flygpriserna till och från genomgår nu stora höjningar. kostade en pensionärsbiljett på flyget Visby@Stockholm tur och retur 1319kr. kostade samma biljett 1550kr och i november 1725kr. Det innebär att priset har mer än fördubblats. Priset på ej rabatterad biljett ligger, efter genomförda prishöjningar, på ca 4100kr. Detta pris gäller på avgångar vilka utnyttjas av affärsresenärer. Det blir mycket dyrt att träffa affärskontakter, delta i konferenser, vidareutbildning och andra affärsutvecklande aktiviteter. Särskilt drabbar detta förstås småföretagarna, men också institutioner som högskolan och sjukvården. Planerna på att fri konkurrens skulle sänka priserna har gått i stöpet. har genom köpet av skaffat sig en monopolsituation och kan nu sätta sina egna priser, vilket uppenbarligen driver prisnivån rakt uppåt. har i olika sammanhang tydligt markerat att kommunikationer behöver särskilt stöd. Så sker inte vad gäller flyget som har samma start- och landningsavgifter som på andra håll, och inga subventioner liknande dem båttrafiken har. Med anledning av den bekymmersamma prissituationen vad gäller Gotlandsflyget blir därför min fråga till kommunikationsministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att ge gotlänningar möjlighet att använda flyg som transportmedel?
fr · GO11260 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:260 av () till näringsminister om arbetslöshetsförsäkring för småföretagare När regeringens proposition En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring kom på bord saknades förslag om den problematik som finns för småföretagare vad beträffar a-kasseregler. Detta trots att det i Kontrakt för arbete (Ds1999:58 avsnitt 11.9.1) konstateras att arbetslöshetsförsäkringen inte "... är särskilt väl anpassad till företagares förhållanden. Det bör därför övervägas om inte en särskild lag och reglering bör utformas enbart för företagares behov av ersättning vid arbetslöshet." Tillämpningen av nuvarande a-kasseregler för småföretagare skiljer sig mycket åt mellan de olika kassorna. Problemet är störst vad gäller bedömning av nivån på ersättningen. AMS har inte heller meddelat några tillämpningsföreskrifter. Avgörandena från domstolarna skiljer sig även åt. Ovan nämnda problematik följer av att den generalklausul som ligger till grund för bedömningen av a-kassa för småföretagare har mycket knapphändiga förarbeten. Småföretagare lever därmed utan rättstrygghet på området. Detta får betecknas som en utomordentligt allvarlig brist, särskilt med tanke på att egenföretagare i allt högre grad kombinerar sitt företagande med anställning av livet. Ett klart regelverk är därför nödvändigt. En parlamentarisk utredning borde tillsättas för att se över regelverket för småföretagares a-kasseregler. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att garantera småföretagares rättssäkerhet vid bedömning av a-kasseregler?
fr · GO11261 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:261 av () till statsrådet om könsskillnader i pensionssystemet Det statliga pensionssystemet medger att makar överlåter pensionspoäng till varandra. Om en man överlåter pensionsrätt till sin hustru lägger staten beslag på en del av denna pensionsrätt med motivet att kvinnor i genomsnitt lever än sina män. Om en kvinna överlåter pensionsrätt till sin man gäller inte detta förhållande. Vilka åtgärder avser ministern vidta med tanke på dessa skillnader i regeltillämpning mellan könen?
fr · GO11262 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:262 av (c) till justitieminister om trygghet för handlarna Det måste vara möjligt att kunna bedriva verksamhet för butiksägarna. Dessa ska kunna känna sig trygga även om de har attraktiva varor till försäljning. Om butiksägaren har vidtagit alla åtgärder för att förebygga rån och inbrott, i samarbete med försäkringsbolag och polismyndigheten, måste de kunna få känna trygghet för sitt företag, sina anställda och inte minst sig själva. Jag tar exemplet med inbrottet i , där förövaren kör in genom grinden, uppför sju trappsteg och rakt in i en av butikerna, krossar montrar och grabbar åt sig. Detta är ett av många. Frågan som ställs är att det enda som återstår är att ta hjälp av "maffian". Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidtaga för att dessa butiksägare ska kunna känna rättstrygghet?
fr · GO11263 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:263 av () till statsrådet om samernas deltagande i förvaltningen av Laponia Laponia har av utsetts till världsarv. Grunderna för utnämningen var det rika biologiska livet och det historiska värdet hos den samiska kulturen och det samiska kulturlandskapet. För de flesta samer i området är Laponia landet där förfäderna funnits och verkat . Området inrymmer både möjligheter till försörjning och kultur. Det är det enda kombinerade natur- och kulturvärldsarvet i och ett av världens fyra världsarv som bebos av urbefolkningar. Samebyarnas eget Laponiaprogram uttrycker den gemensamma visionen för Laponia. Det är en mycket djupgående och kvalificerad genomgång av fädernas marker både när det gäller natur och kultur. Samerna har historiskt, , förvaltat området som omfattas av Laponia. De har också kunskap, tradition och motivation att fortsätta förvalta Laponia utan att, likt förfäderna, lämna stora spår i landskapet @ trots nya tider och modern teknik. För att nå målen med världsarvet måste det finnas ett brett lokalt stöd och en positiv samverkan mellan alla berörda parter. Mellan samer, övrig lokal befolkning, näringsliv och myndigheter. Samerna som i generationer har levt och fortfarande lever i Laponia och som är beroende av området för sin försörjning, bör rimligtvis ha ett stort inflytande över den framtida utvecklingen i området. Min fråga lyder: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att samerna garanteras ett avgörande inflytande i förvaltningen av Laponia?
fr · GO11264 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:264 av () till statsrådet om ekonomin i är enda storstad och en av de viktigaste ekonomiska drivkrafterna i svensk ekonomi. Det är viktigt att vi politiker inser värdet av en frisk och dynamisk storstadsregion. Utifrån landet har röster hörts om att behöver kylas ned för att regionen på så sätt skulle tvingas dela med sig till andra delar av landet. Men resultatet av en sådan politik kan lika gärna leda till att spjutspetsföretag, högutbildad arbetskraft och forskning och utveckling flyttar till andra länder. Kanske är det så att i realiteten redan konkurrerar med , eller och inte med eller . Min fråga till statsrådet , som ansvarar för storstadspolitiken, är: Avser att föreslå åtgärder för att kyla ned ekonomin i till förmån för andra delar av landet?
fr · GO11265 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:265 av () till statsrådet om kommunikationerna i är enda storstad och en av de viktigaste ekonomiska drivkrafterna i svensk ekonomi. Det är viktigt att vi politiker inser värdet av en frisk och dynamisk storstadsregion. får vi höra om hur illa ställt det är med kommunikationerna i . Getingmidjan måste lösas, vägnätet kraftfullt byggas ut, trafiksäkerheten höjas och miljön förbättras. Näringslivet drabbas av trängseleffekter i form av tidsförluster och högre transportkostnader. Hur länge ska kunna behålla en tätposition i världen såsom en entreprenörs- och kunskapsstad? Svaret kan ligga i hur väl vi politiker möter behovet av en väl fungerande infrastruktur. Trots de stora bristerna går och av statens investeringar i nationella vägar respektive järnvägar till regionen. Detta är ett djupt missförhållande om man ser till befolkning och behovet av kommunikationer. Eftersom har fått ett särskilt ansvar för storstadspolitiken vill jag ställa följande fråga: Vad avser statsrådet göra för att kommunikationerna inom ska förbättras?
fr · GO11266 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:266 av () till socialminister om platsbrist vid §12-hemmen På olika håll i landet råder akut platsbrist vid de s.k. §12-hemmen, vilket föranleder nödrop från personalen inom barn- och ungdomspsykiatrin. Problemet har funnits . Att platser så sällan blir lediga har naturligtvis att göra med att behandlingstiderna är långa i dessa sammanhang. Platsbristen har lett till att många ungdomar befinner sig i en ohållbar situation medan de väntar på en plats. Exempelvis kan en person få tillbringa väntetiden i hemmet, trots att vederbörande anses för farlig för att gå i skolan eller för att få en lärare som bedriver hemundervisning. Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att det ska finnas ett tillräckligt antal platser vid §12-hemmen?
fr · GO11267 · 2000-11-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:267 av () till statsrådet om demokratiutbildningen i skolan Skolan är ett viktigt forum för demokratiutbildning. Dels genom arbetsformerna och dels genom undervisningen om det demokratiska systemet i . Skolans uppgift är att bedriva allsidighet i sin undervisning och spegla det rådande systemet på ett riktigt och sakligt vis. Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de framförs. Trots denna inriktning finns det gymnasielärare som anser sig ha rätt att själva bestämma vilka politiska partier som ska inbjudas till skolan. De inbjuder endast de två största eller de fyra största partierna. Som skäl för detta uppger de tidsbrist och svårigheter i organisationen. I samband med inbjudan till partierna går oftast också en inbjudan till den lokala pressen att närvara och skildra mötet med eleverna. Utbildningen i den svenska demokratin omfattar således inte på likartade grunder alla nuvarande partier representerade i . Detta handlingssätt kan, enligt min åsikt, bidra till en polarisering av partipolitiken och bidra till att de mindre partierna försvinner. Avser statsrådet vidta några åtgärder för att tillförsäkra eleverna vid gymnasieskolorna en allsidig och saklig undervisning om den svenska, representativa demokratin?
fr · GO11268 · 2000-11-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:268 av () till jordbruksminister om gamla fiskenät har jag blivit kontaktad av fiskare hemma i om s.k. spökgarn. Spökgarnen är alls inga spöken, de finns i verkligheten och blir fler och fler. Det handlar om gamla nät som glömts kvar på botten, oftast efter en storm. Dagens fiskegarn är tillverkade av syntetmaterial och klarar sig och fortsätter att fiska . Många av spökgarnen kommer från fiskare från de baltiska länderna som av olika anledningar inte anses ha samma intresse och inte heller samma möjligheter att leta rätt på sina förlorade garn. Tidningen tog upp problemet i nr 10 detta år. Havsfiskelaboratoriet i har uppmärksammat problemet. Det är möjligt att dragga organiserat efter dessa garn. Detta sker framgångsrikt i . Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att draggning efter spökgarn ska kunna komma till stånd i ?
fr · GO11269 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:269 av () till utrikesminister om mord med religiösa förtecken torteras och mördas kvinnor över hela världen av sina män, av sina fäder eller bröder. betecknas dessa mord med den ursäktande benämningen hedersmord. Men det är mord och det ska gärningsmannen dömas för. Dessvärre finns det länder där denna rättsuppfattning inte slagit igenom. Där är det tydligaste exemplet. Mord med religiösa förtecken och i missriktat uppfostringssyfte förövas också här i och i andra EU-länder på muslimska flickor och kvinnor. Utrikesminister har enligt tidningsuppgifter lovat att under det svenska ordförandeskapet ta ett krafttag mot de s.k. hedersmorden. Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att få EU att bedriva ett opinionsarbete för att få bästa möjliga effekt mot hedersmorden?
fr · GO11270 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:270 av () till justitieminister om fastighetsmäklares medverkan vid företagsförsäljningar I en företagsöverlåtelse ingår inte sällan den fastighet som företaget driver sin verksamhet i. har tolkat fastighetsmäklarlagen innebär gällande rätt att den som står i begrepp att överlåta ett företag där en fastighet ingår i överlåtelsen och som vill ha hjälp med förmedlingen, i vissa fall ska vara tvingad att utöver en företagsmäklare även anlita en fastighetsmäklare. In i det sista kan det vara en öppen fråga huruvida företaget slutligen kommer att överlåtas genom att ett bolag byter ägare eller om överlåtelse sker genom en försäljning av bolagets s.k. inkråm. I det senare fallet krävs medverkan av en fastighetsmäklare, men inte i det förra. Denna innebörd av gällande rätt har kritiserats i olika sammanhang, bl.a. i . uttalade lagutskottet med anledning av en motion att den nu redovisade ordningen inte var rimlig. Utskottet menade att förutsättningarna vid en företagsöverlåtelse som inkluderar en fastighet i så många hänseenden avviker från en ren fastighetsöverlåtelse att det saknas skäl att upprätthålla gällande lagregel. Detta gav regeringen till känna. Det har gått fattade sitt beslut. Min fråga till justitieministern är: När avser regeringen att lämna ett lagförslag i enlighet med begäran?
fr · GO11271 · 2000-11-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:271 av () till justitieminister om bekämpning av gränsöverskridande narkotikahandel I regeringens skrivelse 2000/01:41 Hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål , kan vi läsa om beslagtagna narkotikapreparat i under . Regeringen konstaterar i skrivelsen att narkotikasituationen i är allvarlig. Beslagtagna narkotiska preparat har ökat avsevärt. Bland annat har kokain, cannabis och drygt 73000 ecstasypreparat tagits i beslag jämfört med drygt kokain, cannabis och 21000 ecstasypreparat 1998. Mängden beslagtagen heroin och amfetamin ligger fortfarande på en oroväckande hög nivå, då heroin och amfetamin beslagtogs. Narkotikabekämpningen har prioriterats av polisen och arbetet har varit framgångsrikt. Men den stora mängden beslagtagna narkotiska preparat ger också en indikation på hur mycket narkotika som trots detta befaras komma in i landet. Mörkertalet är stort och nyrekrytering och missbruk bland unga har ökat. Detta är oroväckande. Vilka ytterligare åtgärder avser justitieministern vidta för att intensifiera bekämpningen av narkotikahandeln över gränser?
fr · GO11272 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:272 av () till kulturminister om TV-gudstjänster Som ett public-service-företag, har bl.a. uppdraget att i skälig omfattning tillgodose olika gruppers behov, bl.a. i fråga om religion. har efter sin omorganisation flyttat sin religionsavdelning in under ett jätteparaply benämnt: kultur. Detta innebär bl.a. att religionsavdelningens chef degraderats till projektledare i konkurrens med andra projektledare inom kulturområdet. , genreansvarig för kultur och religion i SVT, vill inte dementera uppgiften om att de direktsända söndagsgudstjänsterna ska reduceras till en produktion till var och en av de fyra stora helgerna. Hon hänvisar till att är ett mångreligiöst land och att det även ska sändas exempelvis judiska och muslimska gudstjänster . Enligt min mening borde det faktum att är ett mångreligiöst land leda till att religionsredaktionen prioriteras i public-service-företaget och att antalet gudstjänster som sänds i TV utökas i stället för att minskas. Detta om alla olika religiösa inriktningar ska få sina behov tillgodosedda. För många äldre, kristna svenskar som inte längre orkar bege sig till någon kyrka, är TV-gudstjänsten veckans höjdpunkt. Vad avser kulturministern vidta för åtgärder för att våra public-service-företag ska förvalta vårt kristna kulturarv?
fr · GO11273 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:273 av () till näringsminister om fick i uppdrag att i samverkan med berörda parter lägga fram förslag som långsiktigt ger förutsättningar för en kommersiellt bärkraftig utveckling av Vänersjöfarten, det s.k. Väneruppdraget. Man konstaterar att Vänersjöfartens godsvolymer långsamt har sjunkit . Utredningen konstaterar också att sjöfarten på och utsatts för en hårdare konkurrens som en följd av beslut att sänka banavgifterna för godstrafik med , utan att ge sjöfarten motsvarande justering av kostnadsansvaret. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att långsiktigt ge förutsättningar för en kommersiellt bärkraftig utveckling av Vänersjöfarten?
fr · GO11274 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:274 av () till näringsminister om färjetrafiken mellan och Beslutet om TEN-status för E12 dröjer och blir kanske inte ens av. Färjetrafiken mellan och upphör . Det innebär att den viktiga tvärförbindelse som E12-systemet innebär kan komma att slås ut. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga vad näringsministern är beredd att göra i regeringen och EU för att i stället utveckla denna tvärförbindelse.
fr · GO11275 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:275 av () till näringsminister om konsortium för snabb utbyggnad av I pågår diskussioner om hur både och järnvägen mellan och kan färdigställas . Alltfler anser att en ppp-lösning skulle kunna leda till en snabbare utbyggnad. bör därför ta initiativet till att ett gemensamt väg- och järnvägskonsortium (exempelvis /AS) med bildas. Detta konsortium får ansvara för väg- och järnvägssträckningen mellan och . Konsortiets uppdrag blir att färdigställa , samt järnvägssträckningen . För att finansiera investeringarna får konsortiet rätt att uppta banavgift på järnvägen, placera ut lämpliga biltullar samt att via s.k. skuggtullar erhålla en årlig ersättning från de svenska och norska vägverken. Med denna lösning skulle både E6an och järnvägen kunna bli iordningställda snabbare än om man använder sig av traditionella finansieringsformer. Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att påskynda moderniseringen av samt och järnvägen genom ?
fr · GO11276 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:276 av () till näringsminister om nydaning För , möjligen , gjorde regeringen en stor statlig utlokalisering genom att förlägga till . Den allra bästa tomtmarken letades fram i för att tillfredsställa det statliga verkets önskemål. Efter att åren gått har "försvunnit" @ från . finns uppgifter att staten ska skapa ett "nytt ", eller återskapa ett. Uppgifterna gör gällande att staten ska bilda ett nytt genom att slå ihop statliga med . Det är nu enorma skogsområden som därmed går tillbaka till statens ägo. Dagens och äger, enligt samma uppgifter, mark som till ytan är större än hela yta, närmare bestämt . Avser statsrådet agera så att huvudkontoret för den nya skogsjätten återplaceras i , så som en gång regeringen beslutat?
fr · GO11277 · 2000-11-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:277 av () till justitieminister om anslaget till polisväsendet () har regeringens uppdrag att fördela polisanslaget till bl.a. polismyndigheterna i länen. tillförs nya och ökade resurser även om de inte är tillräckliga. Flera polismyndigheter har tvingats att ta stora anslagskrediter eftersom de är i behov av utökade anslag. För myndigheternas planering är det angeläget att RPS ger sin inriktning av medelsfördelningen. Vid ett besök hos polismyndigheten i kunde jag konstatera att det avgörande för planeringen verksamhet är inriktningen av medelstilldelningen bortom . RPS har enligt uppgift aviserat att man preliminärt är beredd att lämna sin syn på medelsfördelningen först . i har ett stort anslagsöverskridande som för framtiden antingen måste mötas med påtagliga organisationsanpassningar (permitteringar) och/eller justeringar av medelsramen. Avgörande blir hur RPS ser på utnyttjandet av de extra medel som ställer till regeringens förfogande. Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta för att polismyndigheterna så snabbt som möjligt ska få klarlagt vilka planeringsförutsättningar som gäller ?
fr · GO11278 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:278 av () till justitieminister om förändringar inom åklagarväsendet i När åklagarverksamheten omorganiserades gavs i riksdagsdebatten utfästelser om att detta inte skulle resultera i en försämrad närhet mellan polis och åklagare, utan främst syfta till en ändrad myndighetsstruktur med ökad flexibilitet. Tyvärr har vi noterat att detta uttalande inte haft mycket verklighetsförankring. har regeringen fattat beslut om nedläggning av och överflyttning till . kommer information om att de tre åklagare, som är stationerade i från nyår ska placeras i . kommer framöver att få ansvar för fler brottmålsprocesser med krav på ökad åklagarnärvaro. Inget tyder på att polisen i kommer att få färre brott att utreda i samverkan med åklagare. En centralisering av åklagarna till kommer därför att resultera i att åtskilliga arbetstimmar förslösas på resor, som möjligheten till spontana, snabba personliga kontakter mellan polis och åklagare försvinner. Resultatet av pågående förändring inom åklagarväsendet kommer att resultera i försämrad effektivitet och utredningskvalitet. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att säkerställa att den nuvarande geografiska närheten mellan polis och åklagare åtminstone bibehålls?
fr · GO11279 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:279 av () till statsrådet om utländska kvinnors stryktålighet har människor upprörts över att utländska kvinnor som misshandlats av mannen under den tvååriga prövotiden för permanent uppehållstillstånd oftast blivit utvisade från om de brutit upp från förhållandet. Detta fick självfallet en rad oacceptabla följder som att många kvinnor såg sig tvingade att stanna kvar i förhållanden trots misshandel från mannens sida eftersom en utvisning skulle drabba dem mycket svårt. Kritiken mot lagens utformning ledde till att antog nya regler som trädde i kraft . Syftet med reglerna var att göra det lättare för misshandlade kvinnor att få fortsatt uppehållstillstånd. har första praxisbildande beslut grundade på den nya lagstiftningen kommit. I ett fall har nämnden funnit det sannolikt att kvinnan våldtagits vid sex tillfällen och utsatts för misshandel och hot och att kvinnan lämnat förhållandet huvudsakligen på grund av detta. Men eftersom paret sammanlevt endast fann nämnden att det varit fråga om "ett helt kortvarigt förhållande" och att det därför i enlighet med uttalanden i propositionen inte kunde ligga till grund för fortsatt uppehållstillstånd. Min fråga till statsrådet blir mot denna bakgrund: Avser regeringen att ta några initiativ för att stärka det rättsliga skyddet mot utvisning för kvinnor som misshandlats av sin partner under den tvååriga prövotiden?