ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO1139 · 2000-10-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:39 av () till kulturminister om smalspårig järnväg På regeringens bord ligger nu en ansökan om att Växjö@Västervik ska förklaras som kulturreservat enligt 1998:808, 7kap., 9§. Syftet med ansökan är att skydda smalspåret i dess helhet mot förstörelse. Banan är unik inte bara lokalt i utan i hela . Den går genom alla tre småländska län, utgör ett riksintresse vars framtid bör avgöras av regering och inte av länsstyrelse eller kommun. fastslog i trafikutskottets yttrande 1997 att "med hänsyn till banans kulturhistoriska betydelse" så förutsätter de att frågan om ytterligare särskilda statliga åtgärder för att möjliggöra turisttrafik på kan komma att övervägas av olika intressenter. , , har i skrivelse 1997 förklarat sig beredda att om så önskas till vederbörande myndighet "överlämna ett underlag rörande järnvägens kulturhistoriska värde och betydelse i sin helhet." har i en utredning sagt att smalspåret har goda möjligheter att utvecklas som ett värdefullt och välbesökt turistmål i en trakt som spås få en alltmer ökande turism. handelskammare anser att kommer att fungera som turistmagnet och öka turismen i söderifrån. Smalspåret är ett enastående kulturhistoriskt minne som löper genom gammalt kulturlandskap. Det är utnämnt av RAÄ som ett av våra värdefullaste industriminnen. Några kommuner vill inte bevara spåret för turism och eftervärld, därför är regeringens inställning till bildande av kulturreservat mycket intressant. Avser ministern verka för en skyndsam hantering vad avser ansökan om att Växjö@Västervik förklaras som kulturreservat?
fr · GO1140 · 2000-10-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:40 av () till finansminister om Ludvikamomsen får kommuner och landsting ökade statliga bidrag till sjukvården. höjs kommunernas momsavgift till kommunkontosystemet, den s.k. Ludvikamomsen. i får i ökade statsbidrag och i ökade momskostnader, vilket främst leder till nedskärningar inom akutsjukvården. Kompensationen för mervärdesskatten avser icke mervärdesbeskattad verksamhet, såsom vård, omsorg, utbildning, myndighetsutövning, samt kommunala förvärv till den egna verksamheten. Systemet infördes för att utjämna momsens konkurrenssnedvridande effekter vid kommuners och landstings val mellan att utföra tjänster i egen regi eller att köpa tjänster från privata entreprenörer. I det nuvarande systemet ska statsbidraget motsvara det belopp som betalas in till ett särskilt kommunkonto. Utbetalningar görs sedan till kommunsektorn som kompensation för inköp i icke skattepliktig verksamhet, samt i samband med upphandlingar. Vinnare är kommuner och landsting med god ekonomi för investeringar och de som av ideologiska eller andra skäl väljer privata entreprenörer. Höjda momsavgifter innebär att kommunsektorn i högre grad får finansiera systemet. Ju fler verksamheter som läggs ut på entreprenad, desto högre blir utbetalningarna och desto högre blir momsavgiften. Är ministern beredd att låta staten ta över ansvaret och hela finansieringen av kommunkontosystemet, Ludvikamomsen?
fr · GO1141 · 2000-10-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:41 av () till vice statsminister om Boforsaffären Förre Boforschefen har, enligt uppgift i flera indiska tidningar och svenska , efterlysts av . Anledningen är att han är misstänkt för mutor i samband med den skandalomsusade ordern från på 410 fälthaubitsar värd förutom mycket prestige för . Mutor, smuggling eller andra brott är inte ovanliga när det gäller större vapenexport @ enligt många är det mer regel än undantag. Ardbo misstänks för att ha betalat ut mer än 300 miljoner i mutor för att få den åter aktuella affären i hamn. Ardbo har kallats till rättegång i , men har vägrat att åka dit. har, enligt samstämmiga uppgifter, kopplats in. Avser den underlätta för i deras arbete med att föra Ardbo till rättegången i ?
fr · GO1142 · 2000-10-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:42 av (s) till vice statsminister om rattonykterhetsbrott och utländska yrkeschaufförer I har två utländska lastbilschaufförer ertappats med för hög promillehalt i blodet. Den ena, en holländsk 47-åring, hade . Mannen som häktades släpptes senare och kan inte tvingas att inställa sig till rättegång. Om 47-åringen blir dömd och fälld av tingsrätten så kan han sannolikt ändå återvända till utan att riskera att hamna i fängelse. Om en svensk förare ertappas med att köra berusad blir konsekvensen fängelse eller böter. Han mister sitt körkort och vilket företag inom åkerinäringen vill ha en chaufför utan körkort, alltså mister han förmodligen även jobbet. Det är helt riktigt att vi har nolltolerans vad det gäller alkohol i trafiken, men med ett alltmer öppet och alltfler utlandsregistrerade långtradare på våra vägar borde lagstiftningen i skärpas. Min fråga är vad ministern avser att göra för att yrkeschaufförer ska vara lika inför lagen, oavsett nationalitet.
fr · GO1143 · 2000-10-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:43 av () till näringsminister om underlag för infrastruktursatsningar () tar fram siffror och underlag för de långsiktiga investeringsplanerna i landet. Det är av största vikt att dessa analyser speglar verkligheten. Uppgifterna ligger till grund för besluten om de framtida infrastrukturella satsningarna i landet. De siffror som lämnat för (i sin planeringsanalys inför regeringens infrastrukturproposition åren 2002@2011) är direkt felvisande. Enligt bedömningar kommer 63524 personer att ha arbete i . Denna siffra var uppnådd . Bara i ökar arbetstillfällena, inom enbart telecomindustrin, med ca 1000 personer och har så gjort . är en tillväxtregion som enligt alla andra tillgängliga analyser kommer att fortsätta att växa. Det är förfärligt om investeringar i , såsom exempelvis E22, kommer att senareläggas på grund av prognoser som inte stämmer. Vilka åtgärder tänker näringsministern vidtaga för att de framtida investeringarna i och sydöstra ska grundas på den verkliga utvecklingen?
fr · GO1144 · 2000-10-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:44 av () till näringsminister om prissättning för mc på För transport över finns olika rabattsystem för bilar. Däremot ges inte rabattsystem för motorcyklar, vilket innebär att överfart med mc blir dyrare än med bil för den som t.ex. pendlar. Detta är en märklig hantering, bl.a. eftersom mc i allmänhet drar mindre energi än en bil och därmed släpper ut mindre koldioxid. Av regeringsavtalet mellan och framgår att priserna ska sättas med utgångspunkt från färjetaxorna mellan och @ denna taxa medför att mc betalar hälften av bil. Eftersom motsatsen föreligger för transport över bron följs inte avtalet. Tekniska problem anges som skäl men med hantering av mc skulle detta kunna lösas . Avser näringsministern att agera för att mc inte ska ha sämre villkor än bilar i samband med användande av ?
fr · GO1145 · 2000-10-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:45 av () till näringsminister om lex innebär att i praktiken kan tvinga svenska redare att föra svensk flagg, även om man äger fartyg i ett utländskt dotterbolag. Här gäller begreppet benefik ägare. Det finns ett stort sjöfartskunnande i när det gäller befraktning och operation av fartyg liksom förmåga att finna nya transportlösningar för våra exportindustrier. Genom lex har stora kostnadsnackdelar jämfört med övriga länder inom EU. Ett svenskflaggat fartyg kostar ca mer i drift, än ett motsvarande under holländsk flagg, trots ett rederistöd om ca 2½ miljon kronor. Man kan dessutom fråga sig om lex är förenlig med medlemskap i . Lagen tillkom före EU-inträde. Vad avser näringsministern göra för att svenska redare ska ges rätten att välja den flagga inom EU som ger konkurrensneutralitet med andra redare inom EU?
fr · GO1146 · 2000-10-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:46 av () till statsrådet om obeställd reklam som e-post debatterades i ett betänkande från lagutskottet med anledning av propositionen 1999/2000:40 Obeställd reklam mm. beslutade enligt utskottets förslag, vilket innebär att det är tillåtet för företag och andra att sända e-postreklam till adressinnehavare som inte själv aktivt tagit ställning och meddelat till ett spärregister att reklamen inte önskas, s.k. opt out-lösning. Något spärregister fanns inte vid tiden för beslutet i . Ett sådant skulle enligt utskottsbetänkandet utredas av . Utskottet uttalade emellertid att en opt out-lösning utan spärregister i praktiken skulle innebära att frågan lämnas oreglerad och att detta inte kan vara förenligt med en aktiv konsumentpolitik. har snabbutrett frågan om spärrregister och kommit fram till slutsatsen att ett spärregister inte kommer att fungera och att konsumenterna inte skulle få förtroende för ett sådant. menar i stället att ska välja den linje som flera andra länder i EU valt, nämligen att det endast ska vara tillåtet att skicka e-postreklam till dem som bett om att få den, en s.k. opt in-lösning. reserverade sig i utskottet och i kammardebatten. Vad avser statsrådet att göra för att vi i snabbt ska komma ur den nuvarande oreglerade situationen då all möjlig reklam kan sändas till vilken e-postadress som helst utan någon som helst begränsning?
fr · GO1147 · 2000-10-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:47 av () till miljöminister om bilfri dag Den europeiska manifestationen "Bilfri dag" genomfördes runtom i . Den bilfria dagen är till för att väcka fler till insikt om den ökande mängden hälsovådliga utsläpp som bilarna står för. Det ger också möjlighet att visa på alternativen @ en bra kollektivtrafik, att cykla, gå och kunna röra sig på stadens gator och torg utan utsläpp och buller. Ca 800 städer deltog i , men i blev resultatet klent. Endast nio deltog @ , , , , , , , och . Bäst lyckades aktionen i , och , där man satsat ordentligt för att lyfta fram de positiva sidorna med en bilfri dag. Poängen med en sådan här dag är just att gemensamt genomföra en manifestation för att visa på nödvändigheten av en miljöomställning. Det klena resultatet i manar till eftertanke och visar på nödvändigheten av centrala initiativ och stöd. Detta för att få fart på det lokala arbetet och engagemang som är förutsättningen för lyckat resultat. Min fråga till miljöministern: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta inför den bilfria dagen 2001 för att stimulera fler kommuner att delta i den bilfria dagen?
fr · GO1148 · 2000-10-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:48 av () till miljöminister om åtgärder mot oljeutsläpp Återigen har hemsökts av oljeutsläpp. Den här gången är omfattningen ovanligt stor. Drabbade är två av klenoderna i , och . Återigen tvingas vi vanmäktiga konstatera att de hänsynslösa personer som är skyldiga till utsläppen med största sannolikhet går fria. Jag är väl medveten om att det pågår ett arbete att skärpa lagstiftningen och att på andra sätt minska oljeutsläppen. Men som bl.a. de senaste utsläppen visar är det synnerligen angeläget att kraftfulla åtgärder skyndsamt vidtas. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder kommer miljöministern att vidta för att minska oljeutsläppen mot bakgrund av bl.a. det som har inträffat vid och i ?
fr · GO1149 · 2000-10-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:49 av () till utrikesminister om samordning av fredsfrämjande och humanitärt bistånd Under den svåra /2000 bidrog Sida med till den svenska bataljonen i Kosovo för att humanitärt bistå familjer och barn i nödsituationer. Det bidraget visade sig vara väl använda medel, som bl.a. användes till att göra åtminstone något rum beboeligt för familjer i helt sönderskjutna hus. Den svenska utlandsstyrkan kommer i kontakt med civilbefolkningen och känner till deras situation. Genom att många yrken är representerade i utlandsstyrkan finns också stora möjligheter att på plats ge praktisk hjälp. och Försvarsdepartementet försöker att på olika sätt bli bättre på att samordna olika insatser. Men fortfarande finns mycket kvar att göra för att få till stånd en bättre samordning både beträffande det nationella arbetet och i de internationella åtagandena. Min fråga till utrikesministern är: Vilka planer har regeringen för att få till stånd en bättre samordning i det fredsfrämjande och humanitära biståndsarbetet?
fr · GO1150 · 2000-10-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:50 av () till utrikesminister om återuppbyggnaden av 78 dagars icke FN-sanktionerade bombningar mot och mångåriga sanktioner mot landet har åstadkommit förödande skadeverkningar såväl mänskligt som materiellt. Tiotusentals arbetsplatser har slagits ut. Vitala samhällsfunktioner som dricksvattenförsörjning, avloppssystem, uppvärmning av bostäder, skolor och sjukhus hotas av sammanbrott. Bristen på mediciner och sjukvårdsutrustning är akut. Flyktingsituationen är alarmerande. åstadkom det jugoslaviska folket vad årslånga sanktioner och 78 dagars bombkrig misslyckats med. En folklig oblodig revolution var ett faktum. Dörrarna till en fullvärdig demokrati öppnades plötsligt i ett land som på grund av interna motsättningar och misskött politik, förstärkt av omvärldens cyniska hållning, försatts i ett förlamande tillstånd. återstår ett gigantiskt uppbyggnadsarbete. Här har alla de länder som direkt eller indirekt medverkat till förödelsen i ett särskilt stort ansvar. tillhör definitivt denna länderkrets. Välrenommerade svenska företag har erbjudit sig att medverka i detta återuppbyggnadsarbete. Ett sådant exempel är svensk-schweiziska ABB som upprepade gånger sagt sig vara villigt att reparera det av krigshandlingar svårt skadade serbiska transmissionsnätet. har regeringen avvisat framställningarna. Men översände företaget ett nytt erbjudande till UD. kommer oroväckande signaler om tveksamhet hos EU-länderna vad gäller hur det framtida ekonomiska stödet till ska se ut. Vilka initiativ kommer regeringen att ta i ovan berörda avseenden för att medverka till en solidarisk återuppbyggnad av ?
fr · GO1151 · 2000-10-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:51 av () till miljöminister om fastighetsbildningslagen I våra skogslän finns åtskilliga skogsfastigheter som är för små för att ge tillräcklig försörjning och för stora för att ägaren ska hinna eller orka att tillfredsställande sköta bl.a. skogsvården som fritidssysselsättning. Många har velat avyttra delar av sina fastigheter men nekats då lantmäterimyndigheten ansett sådan delning olämplig ur skogsbrukssynpunkt. Den har hänvisat till att det i förarbetena till gällande lagstiftning uttalats som riktmärke att en nybildad fastighet bör kunna ge en årlig tillväxt om 200@250 kubikmeter skog. Detta uttalande har blivit helt avgörande för frågan om begärd delning ska medges eller ej. Tillämpningen av fastighetsbildningslagen (SFS 1970:988), har i praktiken medfört skada för skogsbruket och är ett hinder för ökade sysselsättnings- och inkomstmöjligheter. I skogslänen är arbetslösheten hög och åtskilliga av de arbetssökande eller deltidsarbetande skulle gärna bli ägare till ett skogsskifte och därigenom få kompletterande sysselsättning och försörjning. Men med lagens tillämpning står folk kvar med för stora arealer och även om många skogsägare gärna skulle avyttra delar av sina skogsägor, vill de inte sälja allt eftersom det ofta är familjegårdar man tagit över. Detta medför i sin tur att skogsröjningen blir eftersatt och innebär skadlig inverkan på skogsråvaruproduktionen. Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga vilka åtgärder miljöministern avser att vidtaga för att anpassa fastighetsbildningslagen, så att möjlighet ges till att delavyttra en skogsfastighet.
fr · GO1152 · 2000-10-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:52 av () till socialminister om svensk narkotikapolitik pågår en viktig europeisk narkotikakonferens i . Enligt uppgift företräds , inte av landets socialminister, utan av en statssekreterare och en tjänsteman. Andra länder företräds av statsråd, vilket ger en signal om vilken vikt lägger vid dessa frågor. Med tanke på att det finns krafter inom EU som vill liberalisera narkotikalagstiftningen är det av stor vikt att påverka gemensamma ställningstaganden inom EU. Det finns ett utkast till deklaration som ska antas vid mötet i . Det innehåller oroande skrivningar. Skrivningar, som om de enhälligt skulle antas, allvarligt skulle kunna skada den svenska målsättningen om ett narkotikafritt samhälle. Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att målsättningen om ett narkotikafritt samhälle ska lyftas fram under ordförandeår i EU?
fr · GO1153 · 2000-10-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:53 av () till näringsminister om sociala mål Utvecklingen av inger oro. Verksamhetsförändringar genomförs snabbt, affärsvolymen och konkurrensutsättningen ökar. Många av de människor som bäst behöver riskerar att slås ut. I rapport 2000:14 bekräftas att arbetstagare med svåra handikapp är eftersatta i verksamhet. Ett aktuellt exempel från kommun i visar hur ensidigt beslutat att lägga ned nuvarande verksamhet och genom en ändrad inriktning helt frångår ett tidigare gott samarbete med kommunen. Kommunledningens framställningar om ett planerat och strukturerat mera långsiktigt samarbete beaktas inte. har en fortsatt hög arbetslöshet och en i övrigt svår situation på arbetsmarknaden. Kommunledningen bedömer beslut som orealistiskt. En av konsekvenserna blir att människor med stora fysiska, psykiska och sociala handikapp drabbas. Exemplet är ett bland många, som visar att de av beslutade sociala målen inte uppfylls . Min fråga är: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att Samhallkoncernen ska uppnå en bättre verkställighet vad gäller de sociala målen?
fr · GO1154 · 2000-10-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:54 av () till näringsminister om Postens avgifter Posten tar ut avgifter då man kvitterar ut penningförsändelser, även för utbetalningar via Postens utbetalningskort. Enligt uppgift får man betala 20kr för en utbetalning, oavsett det uttagna beloppets storlek. Om utbetalningen utgör t.ex. 100kr innebär det att går bort i avgift. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga näringsministern vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att minska utbetalningsavgiften avseende små belopp på Posten.
fr · GO1155 · 2000-10-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:55 av () till näringsminister om förbifart har en förbifart förbi diskuterats för att få bort den tunga och besvärande genomfartstrafiken i staden. Alltfler kommuninvånare börjar bli trötta på den omfattande och miljöstörande trafiken genom , men inget förefaller hända som löser problemet. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. Avser regeringen ta upp en diskussion med om när en byggnation av förbifart kan påbörjas?
fr · GO1156 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:56 av () till socialminister om tandhälsan Tandhälsan har successivt förbättrats i . har besöken hos tandläkare skett frekventare. har ett trendbrott infunnit sig, efter att den socialdemokratiska regeringen försämrat tandvårdsförsäkringen visar det sig att tandhälsan försämras. Detta visar sig genom ökad kariesfrekvens och försämrad tuggförmåga. Förändringen är framför allt märkbar hos personer . Denna åldersgrupp gör även tandläkarbesök alltmer sällan, trots att tandhälsan försämras. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till hälso- och sjukvårdsministern: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att tandhälsan ska förbättras hos personer ?
fr · GO1157 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:57 av () till miljöminister om oljeutsläppen Tankbåtar som anlöper svensk hamn för leverans av olja kommer att rena sina tankar. Det finns teknik för att ta till vara den vattenblandade olja, som blir kvar efter tömning av tankarna. Tankarna måste då renas och vatten blåses in i tanken för rening av densamma. För att undvika att fartygen åker ut till havs igen och där olovligt blåser ut tanken på grund av dyra avgifter inne i hamnarna, bör en hamnlag finnas, som förbjuder fartygen att lämna hamn innan tankarna är helt rena och tömda under kontrollerade former. Mottagarna av den vattenblandade oljan får inkomster genom att skilja ut oljan och sedan sälja den till det ändamål den passar till. Ägarna till fartygen bör inte åläggas någon avgift vid tömningen, utan den ska betalas av inkomster från den återvunna oljan. Det är helt nödvändigt att förhindra att våra hav smutsas ned ytterligare genom att tankar från oljefartyg töms och renas ute till havs. Möjligheten att i hamn kunna rena sina tankar, utan att behöva erlägga en hög avgift, kan förhindra att miljön tar ytterligare stryk. Min fråga är om miljöministern är beredd att lägga ett förslag, så att oljan inte hamnar på fler stränder.
fr · GO1158 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:58 av () till jordbruksminister om Den parlamentariskt tillsatta rennäringspolitiska kommittén har bl.a. till uppgift att undersöka vilka bestämmelser som behövs för att minimera konflikterna mellan rennäringen och andra markanvändare i renskötselområdet. Kommittén har, trots att man arbetat snart , inte kommit med ett enda förslag till beslut. Den som förhoppningsvis snart kommer till stånd måste förutom arbetet med gränsdragningsproblematiken nedanför odlingsgränsen, också arbeta med motsvarande problematik ovanför odlingsgränsen vad avser utmarksproblematiken, dvs. de s.k. ströängarna. Det senare problemkomplexet beslutade om en översyn av, men ännu har inga förslag lagts eller några åtgärder vidtagits. Detta fall, liksom tidigare erfarenhet, visar att det är viktigt med tydliga direktiv och tidsramar när det gäller dylika utredningar. Det är alltså hög tid att regeringen agerar skyndsamt med att tillsätta den som regeringen tidigare aviserat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern vilka åtgärder regeringen ämnar vidtaga, när det gäller utredningens direktiv och tidsram, för att komma till rätta med de problem som följer av oklarheter med gränsdragningen.
fr · GO1159 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:59 av () till miljöminister om föroreningen av har vi fått rapporter om att oidentifierade fartyg återigen rengör sina maskinrum ute till havs till stor skada för djur- och fågelliv i den känsliga Östersjömiljön. Dessutom innebär oljeutsläppen skador för fiske och turism. Flera problem finns med utsläppen @ dels att identifiera fartygen och dels @ om detta lyckas @ att hitta den personligt ansvarige. ornitologiska förening och oljebolagen i har föreslagit att fartyg kostnadsfritt ska kunna lämna oljeavfall i svenska hamnar @ precis som varit möjligt tidigare. Trots att deklarerade att alla hamnar skulle kunna ta emot maskinrumsavfall så saknas dock mottagningsanläggningar. fortsätter utsläppen orsaka skada. Regeringens utredare, överåklagare , lade i betänkandet Att komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158) fram förslag på åtgärder för att bekämpa oljeutsläppen. I betänkandet görs bedömningen att det nya regelverket mycket väl hade kunnat införas @ vilket inte skett. Det har i stället framkommit uppgifter, senast i , om att den proposition regeringen skulle lägga fram i ärendet riskerar att ytterligare försenas på grund av ordförandeskapet i EU. Detta skulle i så fall innebära att det ytterligare är fritt fram att släppa ut olja i med tanke på dagens minimala risk att bli upptäckt och fälld. När avser regeringen att lägga fram konkreta och genomgripande förslag för att komma åt oljeutsläppen i ?
fr · GO1160 · 2000-10-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:60 av () till finansminister om beskattning av överskottsmedel från SPP Överskottsmedel från SPP har till viss del kommit berörda företag till del genom kontantutbetalning . Resten av medlen får företagen del av genom en fordringsrätt som kan användas till för olika pensionslösningar. På den del av överskottsmedlen som används till pensionspremier måste företagen betala den särskilda löneskatten på 24,. Eftersom överskottsmedlen byggts upp med pensionspremier har särskild löneskatt redan betalats en gång. Nuvarande regler medger inte avdrag när SPP-medel används till pensionspremier, enligt Regeringsrättens prövning. Dagens ordning är alltså uppenbart orimlig. Är finansministern beredd att vidta åtgärder för att undvika att löneskatten tas ut två gånger på samma pensionspengar?