ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12433 · 2000-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:433 om Internetspel har frågat mig om jag avser att ingripa sedan utredningen om lotterilagen och spel över Internet har försenats, vilket bl.a. berör AB Trav och Galopp (ATG). Genom ett beslut tillkallade regeringen en särskild utredare, regeringsrådet , med uppdrag att göra en översyn av lotterilagen (1994:1000). Utredningen antog namnet . Utredaren fick bl.a. i uppdrag att lämna förslag till en ny, teknikoberoende lagstiftning och reglering av automatspel samt att analysera utvecklingen av spel över Internet. Utredningen överlämnade delbetänkandet Automatspel (SOU 1998:144), men har därefter försenats på grund av att ytterligare överväganden krävts bl.a. i fråga om den EG-rättsliga regleringen. är i det närmaste avslutad och man kommer, efter vad jag inhämtat, att överlämna sitt slutbetänkande . ATG har bedrivit en försöksverksamhet med försäljning av spel via Internet, kallat Interbet, sedan företaget den 18september 1997 erhållit tillstånd av regeringen till testförsäljning via Internet. Tillståndet har förlängts t.o.m. den 30juni . Mycket talar för att tillståndet kommer att förlängas ytterligare i avvaktan på regeringens och ställningstagande med anledning av betänkande. Regeringen har också uppdragit åt Lotteriinspektionen att utvärdera ATG:s försöksverksamhet på Internet. Sammanfattningsvis har Lotteriinspektionen konstaterat att ATG:s Internettjänst Interbet är en etablerad del av företagets verksamhet som uppskattas av kunderna och att en fortsatt utbyggnad vid ett eventuellt framtida permanent tillstånd inte torde medföra några problem för . ATG har enligt Lotteriinspektionen lagt stor vikt vid säkerheten i spelsystemet och kontrollen har kunnat upprätthållas under betryggande former.
frs · GN12434 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:434 om privatisering av polisens uppgifter har frågat om jag avser att återställa tryggheten för vanligt folk @ t.ex. genom bättre polisresurser eller genom upphandling av tjänster från den alltmer expanderande vaktbolagssektorn. Enligt visar den kraftiga ökningen av personrån och våldsbrott att "fattigt folk" har kommit i kläm på grund av de minskade resurserna till polisväsendet. Inledningsvis vill jag säga att "fattigt folk" över huvud taget inte är en adekvat kategorisering av människor. De offerundersökningar som genomförs av visar att det är gruppen unga män i storstadsområden som löper störst risk att utsättas för våldsbrott och hot om våld utomhus. Forskningen har vidare visat att de flesta våldsbrott utomhus och mellan obekanta begås i anslutning till nöjeslivet och på de platser och tider där nöjeslivsaktiviteter är koncentrerade. Ett av målen med kriminalpolitiken är att öka människors trygghet. Det är samhällets ansvar att det finns ett polisväsende som kan fullgöra de uppgifter som fastställt i polislagen. Däremot finns ett behov att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan polisen och andra myndigheter. bör t.ex. kommunerna ta ett större ansvar för en del av de servicefunktioner som polisen tar på sig för att ingen annan gör det. Inom övervägs också om en särskild utredning bör tillsättas med uppgift att bl.a. behandla frågor om vissa av de uppgifter som utförs av poliser i stället kan utföras av andra. Ett sådant uppdrag skulle också kunna omfatta hur behovet av polisresurser i glest befolkade områden ska kunna tillgodoses bättre än . Jag har svarat på en fråga som rör utvecklingen av privata bevakningsföretag. Min mening är att vaktbolag är och ska vara ett komplement till polisen och att uppmärksamma medborgare, oavsett om de bär väktaruniform eller inte, är ett positivt inslag i kampen mot brottsligheten. Det behövs fler poliser i landet. Regeringen har i budgetpropositionen för utförligt redovisat sin bedömning bl.a. när det gäller polisväsendets personalförsörjning. Beträffande de ekonomiska resurserna har regeringen i tidigare sammanhang uttalat att den avser att återkomma ekonomiska vårproposition när det gäller vilka ytterligare resursförstärkningar som behövs för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GN12435 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:435 om trafikmiljön har frågat mig om jag står fast vid de uppfattningar som jag givit uttryck för i ett citat ur en debattartikel i den 7december. Enligt citatet räcker inte hela det statliga väganslaget om vi försöker lösa problemet med bilköer genom infrastrukturutbyggnad. Inte heller en omfattande satsning på kollektivtrafiken löser problemen. Frågan kan enkelt besvaras med ett ja. Om vi försöker lösa trafikproblem genom enbart investeringar i infrastruktur för vägtrafiken eller kollektivtrafiken krävs mycket omfattande ekonomiska insatser. Erfarenheten visar att det i praktiken är svårt att lösa trängselproblem i storstadsområden med infrastrukturutbyggnad. Det är även svårt att med utbyggd kollektivtrafik locka över bilister i sådan omfattning att trängselproblemen lindras. Mot den bakgrunden bör enligt min mening andra åtgärder prövas. En av dessa är miljöstyrande vägavgifter, vilket framgår av den citerade debattartikeln. Dessa kan minska behovet av tunga investeringar i infrastruktur och ökar motivet att utnyttja kollektiva färdmedel.
frs · GN12436 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:436 om trafiksäkerheten på svenska vägar har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att höja trafiksäkerheten på våra svenska vägar. Jag vill börja med att understryka att trafiksäkerhetsarbetet har hög prioritet inom . presenterade jag ett trafiksäkerhetsprogram i 11 punkter. Programmet har via budgetpropositionen förankrats i och förts vidare i uppdrag till berörda myndigheter. Programmet bygger på samverkan mellan flera samhällssektorer. Denna samverkan är nödvändig om vi ska komma till rätta med trafikolyckorna. I 11-punktsprogrammet har regeringen bl.a. omfördelat t.o.m. till förmån för ytterligare satsningar på att förbättra säkerheten på de 100 mest olycksdrabbade vägarna. Det handlar om riktade fysiska trafiksäkerhetsåtgärder som att bygga mitt- och sidoräcken, rensning av vägens sidoområden m.m. Projektering av ombyggnaderna pågår hos regioner. Jag vill också påpeka att genomförs de djupgående analyser som efterlyser. analyserar alla dödsolyckor som sker för att få kunskap till åtgärder som kan förhindra liknande olyckor. Beträffande bilbältesanvändningen så verkar regeringen på nationell och internationell nivå för att få en allmän introduktion av intelligenta bältespåminnarsystem. Vi vet i allt väsentligt vad som behöver göras för att vi ska nå en hög trafiksäkerhet. Vi vet att många måste samverka. Med 11-punktsprogrammet som grund kan vi gemensamt driva trafiksäkerhetsarbetet framåt.
frs · GN12437 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:427 om permissionsbestämmelser vid kriminalvårdsanstalter och 437 om många permissioner för grova brottslingar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att möjligheterna till permission inskränks. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med att grova brottslingar får permissioner under vilka de i vissa fall kan fortsätta med brottslig verksamhet. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag har i tidigare frågesvar den 30juni 1999, den 25augusti 1999 och den 12januari 2000 redogjort för min syn på de permissionsbestämmelser som vi har . Jag vill i detta sammanhang göra det förtydligandet att lagstiftningens utgångspunkt är att permissioner inte ska beviljas om det finns en påtaglig risk för fortsatt brottslig verksamhet eller annat missbruk. Både och hänvisar i sin frågor till att det i medier förekommit uppgifter om att dömda brottslingar har beviljats ett stort antal permissioner, upp till 100 permissioner under 10 månaders fängelsetid. konstaterar att detta skulle innebära att svårt kriminaliserade brottslingar under mer än en tredjedel av sin fängelsetid skulle ha varit på fri fot. slutsatser måste bygga på en missuppfattning om gällande bestämmelser. Det är viktigt att ha klart för sig att det krävs permission för i princip varje vistelse utanför anstalten. Den intagne kan t.ex. beviljas permission för tandläkarbesök, för att besöka frivården, sociala myndigheter eller tilltänkta arbetsgivare eller för att delta i ett behandlingsprogram. Utifrån antalet permissioner kan man alltså inte, såsom gör, dra några slutsatser om att en intagen har haft permission under en viss del av sin verkställighetstid. I något enskilt fall kan det säkert finnas godtagbara skäl till ett stort antal permissioner. Jag kan dock hålla med och om att de uppgifter som framkommit ger anledning till en viss oro över hur permissionssystemet tillämpas. Det är därför positivt att utreder hur bestämmelserna tillämpas. Resultatet av utredningen kommer att presenteras och kommer att ge ytterligare grund för vidare överväganden.
frs · GN12438 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:438 om förutsättningarna för bostadsbyggande har frågat mig om jag håller fast vid uppfattningen att infrastrukturproblemen i måste lösas för att vi ska få till stånd ett kraftigt ökat bostadsbyggande i denna region. När det gäller förutsättningarna för bostadsbyggande kan jag konstatera, bl.a. mot bakgrund av den analys som gjort inom ramen för ett särskilt regeringsuppdrag , att det finns flera hinder för ett ökat bostadsbyggande. Regeringen har därför givit landshövdingen i i uppdrag att överlägga med kommunerna i länet om möjliga åtgärder för att skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Landshövdingen lämnade en första delredovisning av detta uppdrag den 29oktober. En av landshövdingens slutsatser i denna är att ett betydande hinder för ökat bostadsbyggande i är bristande trafikinvesteringar i regionen. Rapporten bereds inom . Jag avvaktar nu landshövdingens slutredovisning som ska ske senast den 1juli. Och mitt svar på fråga är att jag håller fast vid uppfattningen att infrastrukturproblemen i måste lösas för att vi ska få till stånd ett kraftigt ökat bostadsbyggande i regionen.
frs · GN12439 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:439 om trafiksituationen i har frågat mig om jag håller fast vid ett uttalande som jag gjorde i kammaren den 2november angående behov av utveckling av kollektivtrafiken. refererar till mitt uttalande som jag gjorde i interpellationsdebatten om Västerleden. Där refererade jag till en utredning av kring trafiken på Europaväg4/Södertäljevägen@Essingeleden. har miljöminister i debattartikel i framfört att även om alla landets investeringsanslag skulle användas till insatser i skulle det inte vara möjligt att "bygga bort" trängseln i biltrafiken. Detta uttalande baserade sig på den strategiska analysen inför planeringsomgången 2002@2011 som då presenterats av och trafikverken. Det är fortfarande min uppfattning att kollektivtrafiken behöver byggas ut och bli bättre men jag menar också att det behöver göras insatser i vägsystemet inom . arbetar vi just nu med en inriktningsproposition för infrastrukturinsatser i landets transportsystem för tiden 2002@2011. Det är regeringens avsikt att i den ta upp frågan om såväl förbättrade kollektivtrafikmöjligheter som förbättringar av vägsystemet i landet som helhet, alltså även i storstadsområdena. De analyser som och trafikverken gjort när det gäller förbättrad framkomlighet med enbart utbyggnader endast tagit med en utbyggnad av den s.k. Ringen och förstärkning av redan befintliga infartsleder. Med den uppläggningen kan, enligt och trafikverken, ingen minskning av trängseln åstadkommas till 2010 beaktat den trafikutveckling som också förväntas. Alternativa analyser saknas. Genomförande av andra länkar som kompletterar den befintliga vägstrukturen i syfte att skapa alternativ till att ensidigt mata in trafik till regionens centrum skulle möjligen ge andra resultat.
frs · GN12440 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:440 om Underhållsgrupp har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klarlägga framtiden för Underhållsgrupp . Bakgrunden till fråga är att underhållsgruppen inte omnämns i proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret och att detta förhållande har vållat oro hos personalen som arbetar på . I propositionen Det nya försvaret redovisar regeringen förslag om bl.a. en förändrad grundorganisation för Försvarsmakten. innefattades inte i regeringens förslag. Regeringens förslag när det gäller grundorganisationens omfattning och lokalisering (avsnitt 5.4.6) avser grundorganisationen i de delar beslutar. Utöver de enheter som nämns där finns enheter om vilka regeringen beslutar. Av propositionen (s.90) framgår att underhållsorganisationen bör förändras och att frågan behöver utredas vidare innan beslut fattas. Den 18november 1999 uppdrog regeringen därför åt Försvarsmakten att senast den 1mars 2000 lämna förslag till regeringen om en underhållsorganisation som är anpassad till den försvarsmaktsorganisation som regeringen föreslår i propositionen. Regeringen avser att därefter återkomma till i denna fråga.
frs · GN12441 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:441 om har frågat utbildningsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att ska tilldelas de 80 årselevplatser inom ramen för fristående utbildningar som skolan bedömer nödvändiga för att skolans karaktär av gediget hantverksutbildningscentrum ej ska riskera gå förlorad. Arbetsordningen inom är sådan att det är jag som ska besvara frågan. tilldelas 80 årselevplatser inom ramen för fristående utbildningar. Detta utöver de 70 högskoleplatser som erhåller för att förlägga utbildning till . Det beslut om 60 årselevplatser som Vänerlöv hänvisar till innehåller tyvärr ett skrivfel. Det ska vara 80 årselevplatser och felet kommer att korrigeras.
frs · GN12442 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:442 om asyl för ryska judar har ställt en fråga till statsrådet om vilka åtgärder hon avser att vidta för att avvisningsbesluten mot de ryska judar som sökt skydd i inte ska verkställas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. tar i sin fråga upp judarnas situation i dagens . Det är utan tvivel så att antisemitiska stämningar har viss utbredning i och även i vissa andra av de f.d. . Det kan också konstateras att det finns exempel på hur rättsvårdande organ i eftersatt sin plikt att ingripa mot diskriminering, vilket bl.a. kan förklaras med att rättssystemet alltjämt överlag är svagt utvecklat. Detta är oroande och regeringen följer nära utvecklingen på MR-området i de f.d. . En huvudambition vid vårt samarbete med bl.a. är att stärka uppbyggnaden av rättsväsendet och demokratiska institutioner. Det är emellertid regeringens bedömning att det inte kan anses förekomma någon av myndigheterna initierad eller understödd systematisk antisemitisk förföljelse i , en uppfattning som också tycks dela. Jag vill understryka att det är principiellt viktigt att flyktingpolitiken sätter skyddsbehovet i centrum. Asylrätten upprätthålls genom en noggrann individuell prövning av varje asylansökan, där åberopade asylskäl är avgörande. Politiken på detta område måste vara konsekvent för att kunna kallas rättssäker och kriterierna för uppehållstillstånd måste vara lika för alla. I de enskilda fall där omständigheterna är sådana att skyddsbehov föreligger, ska uppehållstillstånd beviljas. beviljades också ett 25-tal ryska medborgare uppehållstillstånd i , varav nio bedömdes vara konventionsflyktingar och därför beviljades asyl medan tre beviljades tillstånd som skyddsbehövande i övrigt. Då myndigheterna inte registrerar asylsökande efter etnisk tillhörighet finns inte möjlighet att få fram exakta siffror beträffande hur många av de beviljade tillstånden som rör personer med judisk härkomst. Erfarenhetsmässigt gäller dock en majoritet av dessa bifallsbeslut just ryska judar, vilket också bekräftats vid kontakter med och . I många fall saknas dock ett reellt skyddsbehov, vilket leder till att ansökan avslås. och bedömning är att det saknas skäl att generellt bevilja judar från asyl i . När det gäller de enskilda ärenden som tar upp i sin fråga kan jag av naturliga skäl varken kommentera eller påverka dessa. och handlägger självständigt frågor rörande uppehållstillstånd m.m. Varken jag som ansvarig minister eller regeringen som helhet har någon laglig rätt att ingripa i myndigheternas handläggning av ett enskilt ärende. Det är heller inte möjligt för mig eller regeringen att begära att få pröva ett enskilt ärende, då det endast är i de fall då verket eller nämnden själva överlämnar ett ärende till regeringen för avgörande som regeringen kan fatta beslut. Regeringen har inget ärende rörande ryska judar på sitt bord.
frs · GN12444 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:444 om jämställdheten i församlingarna har frågat mig om jag tagit initiativ till en dialog med trossamfunden i om bristen på jämställdhet. Föreskrifter om jämställdhet i arbetslivet finns i jämställdhetslagen. Enligt den lagen ska en arbetsgivare inom ramen för sin verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja jämställdhet i arbetslivet. Den arbetsgivare som har minst tio arbetstagare ska upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete. , som har tillsyn över att jämställdhetslagens föreskrifter följs och som har granskat , inledde en granskning av jämställdhetsplaner inom och i . Detta arbete är inte slutfört. I proposition 1998/99:124 Staten och trossamfunden @ stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. (s.69) konstaterar regeringen att det finns ett behov av ett särskilt forum med uppgift att vara ett kontaktorgan för diskussion av övergripande gemensamma frågor av intresse för både staten och för samfunden. Frågan om inrättandet av ett sådant forum bereds inom . Det pågår alltså redan en dialog om jämställdhet med och två av de största övriga trossamfunden. Vidare övervägs formerna för den fortsatta dialogen mellan staten och trossamfunden i det läge som råder efter stat@kyrka-reformen. Den dialog som efterlyser har redan börjat.
frs · GN12445 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:445 om arbetsmarknadsanslagen har frågat mig hur fördelningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen stämmer överens med regeringens ambition att minska utflyttningen från inland. De arbetsmarknadspolitiska medlen ska fördelas med hänsyn till de skilda förutsättningar och behov som finns i olika delar av landet. Det övergripande syftet med den nationella arbetsmarknadspolitiken är att underlätta tillväxt och sysselsättningsökning i hela landet, inte minst inom ramen för tillväxtavtalen. Det är som ansvarar för hur fördelningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen sker. Regeringen förutsätter att medlen fördelas så att kan uppfylla de mål som regering och riksdag satt upp för arbetsmarknadspolitiken: nämligen att hålla vakanstiderna nere för lediga platser, minska långtidsarbetslösheten och motverka långa tider utan reguljärt arbete. Regeringen följer denna fråga mycket noga.
frs · GN12446 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:446 om finansiering har frågat mig hur jag avser kompensera tågresenärer i för den höjning av biljettpriset som finansieringen av kommer att medföra. pågår inom en beredning om förslag till banavgifter. Det är därför inte möjligt för mig att nu kommentera frågan.
frs · GN12447 · 2000-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:447 om EU:s vapenembargo mot har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att beslut ska kunna fattas om en förlängning av EU:s vapenembargo mot . har i EU förordat en fortsättning av det embargo som infördes den 16september 1999. Skälet härtill är främst de senaste månadernas utveckling i . Landet har många konflikthärdar, och militärens agerande där präglas av våldsamhet. Detta ger anledning till oro, och motiverar fortsatt restriktivitet på vapenexportområdet. Vi följer utvecklingen noga. Det har också varit en positiv utveckling i införande. är inte längre en del av . Området är på väg mot sin självständighet. har fått sin första demokratiskt legitima regering på över fyra årtionden, och den nya regeringen har markerat sin vilja att befästa demokratin och lösa landets konflikter med fredliga medel. Den utvecklingen bejakar jag naturligtvis. upphörde embargot att gälla. EU gjorde i stället en deklaration i vilken man uttrycker djup oro över utvecklingen i bl.a. och på som man bekräftar stödet för ett starkt, enat och demokratiskt . Likaså framhålls i deklarationen att unionen strikt kommer att tillämpa EU:s uppförandekod för vapenexport och nära följa utvecklingen i landet. Jag vill också framhålla att varje beslut om svensk krigsmaterielexport fattas i enlighet med de svenska riktlinjerna för sådan export. I enlighet med dessa riktlinjer gäller bedömningen att inga nya åtaganden görs avseende svensk export av krigsmateriel till .
frs · GN12449 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:449 om höjd pension har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder som förhindrar att en höjning av pensionen får sådan marginaleffekt att nettoinkomsten blir lägre efter pensionshöjningen än före. Frågan är ställd mot bakgrund av ett fall som beskrivits i massmedierna och rör en pensionär i som fått höjd pension med 78kr men trots det har 52kr mindre kvar att leva på. Vid inkomstbeskattningen gäller i allmänhet att marginalskatten inte överstiger av en inkomsthöjning. I de vanligaste inkomstlägena är marginalskatten runt 35@40%, alltså betydligt lägre. Avrundningsreglerna kan dock leda till att marginalskatten i mycket små och speciella intervall kan vara såväl mycket hög som obefintlig. I exemplet som refererar till bör man tänka på att kommunalskattesatsen i kommunen höjts från 33,till 33,. Tillämplig preliminärskattetabell för inkomståret för dem som betalar skatt i kommunen är då den som grundar sig på en kommunalskattesats på i stället för som gällde föregående år. Detta bidrar självfallet till en ökning av skatten i jämförelse med året innan. Att preliminärskatten ökat mer än pensionen kan också bero på det förhållandet att skatten beräknas för inkomstintervall om 50 eller 100kr. En mindre förändring av inkomsten åtföljs då inte alltid av motsvarande förändring av skatteavdraget. Det kan förändras mer än inkomsten eller inte alls. Detta sätt att beräkna preliminärskatten kan alltså ha både positiva och negativa konsekvenser för den enskilde vid en mindre inkomstförändring. Detta är ofrånkomligt i och med att preliminärskatten beräknas för inkomstintervaller. Ett för högt eller ett för lågt preliminärskatteuttag rättas dock till när den slutliga skatten bestäms. Preliminärskatten har beräknats med hjälp av tabeller och för inkomstintervaller . Det är både enkelt och praktiskt. Några särskilda åtgärder för att förändra detta system anser jag inte påkallade.
frs · GN12450 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:450 om Europaväg4 förbi har bett mig ge ett besked om när regeringen avser fatta beslut om dragningen av Europaväg4 förbi . Frågan är ställd mot bakgrund av att överlämnade den kompletterande redovisning av alternativa östliga sträckningar som regeringen begärde . En utbyggnad av förbi är mycket angelägen. Ärendet bereds i . Samtliga berörda departement håller på att gå igenom den kompletterande redovisningen, men har ännu inte hunnit ta ställning till materialet. Regeringen avser fatta beslut i ärendet , under förutsättning att redovisning utgör tillräckligt underlag för beslut.
frs · GN12451 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:451 om flygplats på har frågat mig om hur tidsschemat ser ut för beslutsprocessen när det gäller en eventuell flygplatslokalisering på . överlämnade den 17januari sin slutredovisning om flygplatskapaciteten i . Frågan bereds nu i och utredningen kommer att remitteras . Enligt utredningen kommer det att behövas ny flygplatskapacitet i regionen omkring . Jag har för avsikt att verka för att det behovet tillgodoses. Regeringens ställningstagande i lokaliseringsfrågan görs i samband med miljöprövningen enligt .