ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12764 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:764 om bananimporten har ställt följande fråga till mig rörande bananimporten till : Varför hävdar inte frihandel och låga konsumentpriser beträffande bananer från ? har konsekvent hävdat konsumentintresset i den pågående banantvisten. har länge förordat en ren tullösning som en garanterat WTO-förenlig och handelspolitiskt långsiktigt hållbar lösning av banantvisten med och ett antal latinamerikanska stater, bland dem . har börjat få gehör för denna åsikt, senast genom att kommissionen framlade ett förslag om att införa en ren tullösning om senast . Erfarenheterna av den reformering av EU:s bananregim som beslutades har varit positiva vad gäller pris- och konsumtionsutveckling. uppgick banankonsumtionen till 19,per capita enligt en framtagen myndighetsberäkning. Detta är mer än . Mot bakgrund av frågan om varför inte hävdar frihandel och låga svenska konsumentpriser beträffande bananer från , kan det konstateras att den nya importregimen inneburit att konsumenternas efterfrågan fått ökat genomslag med den nya importregimen, inte bara vad gäller lägre pris, utan även ökad valfrihet. Importen från var också rekordstor 1999. Det finns inte någon särskild prismätning i butik för just bananimporten från men efter kontakter med importörs- och grossistföreträdare kan prissänkningen skattas till och härledas direkt till genomslaget av den förändrade, och för svenska importföretag förbättrade, tilldelningen av importrättigheter och importlicenser. Av WTO:s tvistlösningsutslag framgår att den nuvarande importregimen, om än inte i lika hög grad som den tidigare, är diskriminerande och därför oförenlig med . Av detta skäl, men också av principiella handels- och konsumentpolitiska överväganden, förordar en övergång till ren tull i stället för lands- och företagskvotering. Detta till skillnad mot bl.a. som föreslagit fortsatt kvotering men med den skillnaden gentemot hittillsvarande system att exportföretagen ges alla importrättigheter och licenser. Detta är en åsikt som , med vårt traditionella motstånd mot att främja uppkomsten av prishöjande exportkarteller, inte delar.
frs · GN12765 · 2000-04-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:765 om barnäktenskap har frågat mig om jag är beredd att föreslå lagändring vad gäller barnäktenskap. Bakgrunden till frågan är att det i medierna har uppmärksammats att äldre män med hemvist i ingår äktenskap med 12@14-åriga flickor utomlands. Inledningsvis vill jag understryka att reglerna om uppehållstillstånd ger ett visst skydd mot förekomsten av barnäktenskap i . Om ett äktenskap ingås utomlands mellan en person med hemvist i och en person som varken är medborgare eller har hemvist i , krävs i princip att båda parter har fyllt för att den utländska personen ska få uppehållstillstånd i på grund av anknytning. Som regel är det alltså inte möjligt för paret att bosätta sig här i landet, och den situation som synes ta sikte på bör inte kunna uppkomma enligt gällande regler. De internationellt privaträttsliga reglerna om erkännande av äktenskap som ingåtts utomlands finns i lagen (1904:26 s.1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Ett äktenskap som ingåtts utomlands enligt utländsk lag erkänns i om det är giltigt i den stat där det ingicks eller i den eller de stater där mannen och kvinnan var medborgare vid tiden för vigseln. Motivet för denna princip är att det medför rättsliga och praktiska problem om den som är lagligen gift i ett land inte kan räkna med att betraktas som gift också i andra länder. Principen om erkännande av utländska äktenskap är emellertid inte utan begränsningar. Ett beslut som har meddelats av en utländsk myndighet får inte tillämpas om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen. Att en av makarna är mycket ung kan därför medföra att äktenskapet anses ogiltigt i . Denna bedömning ska göras i varje särskilt fall, i första hand av de rättstillämpande myndigheterna. I sammanhanget bör också nämnas vad som gäller när en utländsk medborgare vill gifta sig inför en svensk myndighet. För utländska medborgare gäller som huvudregel medborgarskapslandets lagar i fråga om rätten att ingå äktenskap, dvs. bland annat beträffande lägsta äktenskapsålder. Ingen som är får dock ingå äktenskap i utan tillstånd av . Jag håller med om att det finns situationer där det kan upplevas som stötande att äktenskap som ingåtts utomlands och där någon av parterna är mycket ung erkänns i . Men frågor om lägsta äktenskapsålder är svåra. När det gäller erkännande av äktenskap som ingåtts utomlands måste beaktas att reglerna får betydelse bl.a. för barn som föds efter ett ingånget äktenskap. Inom görs nu en översyn av den internationella familjerättsliga lagstiftningen. Inom ramen för översynen kommer även bestämmelserna lag om lägsta äktenskapsålder att tas upp. kommer att presentera en rapport som bl.a. berör frågan om hur vanligt det är med barnäktenskap i . Rapporten får betydelse för departementets arbete i denna del.
frs · GN12766 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:766 om kasinoverksamhet och brottsstatistik har frågat justitieministern på vilket vis man kommer att tillgodose behovet av data och statistik, som gör en utvärdering av kasinoverksamhetens inverkan på kriminaliteten i anslutning till aktuella kasinon möjlig. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan, eftersom handlägger frågor som rör spel, däribland kasinospel. beslutade som bekant, mot bakgrund av regeringens proposition Kasinospel i m.m. 1998/99:80, att anta en kasinolag som tillåter kasinospel av internationellt slag i . Regeringen beslutade vidare den 16december 1999 att AB får öppna ett kasino på envar av följande fyra orter: , , och . AB har bildat ett helägt dotterbolag, för kasinoverksamheten. Enligt vad jag har inhämtat från Casino Cosmopol planerar man att öppna det första kasinot i i slutet av detta år. Regeringen har bl.a. med hänsyn till de risker som trots allt är förknippade med kasinoverksamheten för avsikt att noga följa utvecklingen när kasinospel introduceras i och att sedan verksamheten bedrivits , följa upp och utvärdera effekterna av den, vilket också framgår av regeringens proposition om kasinospel i . Formerna för hur en uppföljning av effekterna ska genomföras övervägs inom . , BRÅ ansvarar för den officiella kriminalstatistiken. Denna kriminalstatistik är uppbyggd för att kunna följa utvecklingen av brottsligheten generellt. Det system för att koda brott som används är komplicerat och innehåller över 300 olika brottskoder. Utrymmet för att införa nya särskilda brottskoder, vilket skulle krävas för att genom den officiella statistiken kunna följa utvecklingen av eventuella brott med anknytning till kasinoverksamheten, är, enligt vad jag har inhämtat från BRÅ genom , litet. Det beror bl.a. på att systemet för brottskodning inte kan göras för komplicerat eftersom det innebär att kvaliteten försämras. För att kunna värdera eventuella effekter av ny verksamhet på brottsligheten krävs i stället specialinriktade undersökningar, som bl.a. använder sig av mer detaljerad information än den officiella kriminalstatistiken kan ge. Det finns olika möjligheter att ta fram sådan information, bl.a. med hjälp av specialuttag av avidentifierade data ur de lokala polismyndigheternas egna register. Lotteriinspektionen är den centrala förvaltningsmyndighet som har ansvar för tillsyn och kontroll av den svenska spelverksamheten, däribland kasinospelet. Lotteriinspektionen har vidare bl.a. till uppgift att följa och underrätta regeringen om utvecklingen på spel- och lotterimarknaden samt att verka för en sund utveckling inom tillsynsområdet. Lotteriinspektionen har genomfört utvärderingar avseende flera nya spel såsom värdeautomater och testverksamhet av spel över Internet. Enligt min mening är det naturligt att Lotteriinspektionen kommer att få i uppdrag att ansvara även för utvärderingar av kasinoverksamheten.
frs · GN12767 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:767 om Kosovoflyktingar med tillfälliga uppehållstillstånd har frågat mig om jag står fast vid ett uttalande jag skulle ha gjort om att det rådande läget i Kosovo är tillräckligt stabilt för att alla flyktingar från Kosovo med tidsbegränsade uppehållstillstånd skulle kunna sändas tillbaka. När massflykten ut ur i ägde rum tog liksom ett stort antal andra länder sitt ansvar genom att ge skyddsbehövande tillfälligt skydd och dessutom ställa platser till förfogande för överföring genom det s.k. humanitära evakueringsprogrammet. Över 800000 personer har redan återvänt till Kosovo från närområdet. Därutöver beräknas ca 130000 ha återvänt från andra länder, varav omkring 1700 från . Detta är mycket tillfredsställande, eftersom det återspeglar att kosovoalbaner inte längre förföljs i Kosovo på grund av sin etniska tillhörighet. Det är mot den bakgrunden jag konstaterat att det inte finns skäl att förlänga den särskilda förordningen om tillfälligt skydd för personer från Kosovo. Den tidigare massflyktssituationen råder inte längre. Detta betyder inte att jag i sak tagit ställning till ansökningar om asyl som kosovoalbaner med tillfälligt uppehållstillstånd i kan komma att göra. , , har i gjorda rekommendationer visserligen konstaterat, att flertalet kosovoalbaner i asylländerna inte har behov av skydd men påpekat att det finns individer bland dem som kan möta allvarliga problem. Häribland finns personer och familjer med blandad etnisk bakgrund. När det gäller icke-albaner från Kosovo är situationen så allvarlig för dem att UNHCR över huvud inte rekommenderar återvändande. Som nämner, finns ett betydande antal icke-albaner bland dem som fått tillfälligt skydd i . För de personer från Kosovo, som har tidsbegränsat uppehållstillstånd och anser sig ha skäl att stanna kvar i , gäller efter den särskilda förordningens upphörande utlänningslagens vanliga bestämmelser. Ansvaret för att ta ställning till enskilda ansökningar ligger hos utlänningsmyndigheterna. Något uttalande om hur ansökningarna ska bedömas har jag självfallet inte gjort. Jag har emellertid här hänvisat till , som jag vet att myndigheterna noga tar del av, för att försäkra om att jag fortlöpande följer den situation som råder i Kosovo. Regeringen är djupt oroad över de svåra förhållanden som råder för serber, romer och andra tillhöriga etniska minoritetsgrupper i Kosovo. Min förhoppning är att förhållandena förbättras radikalt, så att också de många icke-albaner som flytt från Kosovo sedan FN övertog ansvaret för provinsen kan återvända i trygghet och säkerhet.
frs · GN12768 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:768 om Ark Per har frågat mig om jag kommer att verka för någon form av stöd, ett större engångsbelopp eller ett lägre årligt, för att ge Ark möjligheter att kunna fortsätta sitt långsiktigt viktiga bevarandearbete. Låt mig först säga att jag delar Per Lagers uppfattning att Ark och andra djurparker utför en angelägen och viktig uppgift för att stärka bevarandet av biologisk mångfald, inte minst i fråga om de svenska husdjursraserna. När det gäller husdjursraserna vill jag också peka på den stora insats som görs av alla enskilda entusiaster runt om i landet. har registrerat närmare 3000 kor, över 4000 får och 1500 getter av lantras som sköts av enskilda brukare. Därutöver finns flera andra husdjursraser som inte registreras men som bevaras på enskilt initiativ. När det gäller bevarandet av den vilda faunan innebär det s.k. zoodirektivet (rådets direktiv /22/EG av den 29mars 1999 om hållande av vilda djur i djurparker) bl.a. att de svenska djurparkerna ska arbeta både med information till allmänheten och med artbevarande. Även (SOU 1999:146) har pekat på behovet av insatser för ökad information om våra inhemska rovdjur. Våra djurparker har således en fortsatt viktig uppgift att sprida information om biologisk mångfald och att stärka bevarandearbetet. Stiftelsen fick 1993 ett statligt engångsbidrag på för att bygga upp sin verksamhet. har jag ingen möjlighet att utlova vare sig ett nytt större engångsbelopp eller ett långsiktigt stöd till Ark, eller till andra djurparker. Jag kommer dock att överväga behovet av ytterligare insatser för bevarandet av hotade djurarter i samband med den miljömålsproposition som har aviserats .
frs · GN12769 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:769 om flygplats har frågat mig om jag ämnar vidtaga några åtgärder för att minska flygtrafiken till och från . Avtalet mellan och staten genom förlängdes 1994 . I avtalet åtog sig att utöver de restriktioner som finns i gällande miljöbeslut begränsa trafiken med tyngre flygplan på . Alltfler affärsflygplan har dock bytts till större och modernare med interkontinental räckvidd. De nyare och större flygplanen visar bättre miljöprestanda och ger mindre buller och mindre luftföroreningsutsläpp. Den tillåtna kvoten för tyngre flygplan har inte räckt till och omförhandlades avtalet och förändringen godkändes av regeringen den 9december 1999. Förändringen i avtalet innebär att: Det totala antalet rörelser på sänks från 100000 till 88000 rörelser . Den tillåtna kvoten av tyngre flygplan höjs från maximalt 15500 rörelser med plan över till 16500 rörelser med plan över . Trafiken får starta ; vardagar kl.7 och lördag@söndag kl.8, i stället för som kl.6. En annan del av det nya avtalet är att senast den 30september 2001 ska ta fram förslag till skärpta miljörelaterade trafikavgifter för för att öka det ekonomiska incitamentet att flyga med miljövänligare plan på . Några ytterligare åtgärder för att minska flygtrafiken på avser jag inte vidta.
frs · GN12770 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:770 om 1100 officerare har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa finansieringen av de ytterligare 1100 officerare som Försvarsmakten enligt förbandscheferna är i behov av. Som en del av förberedelserna inför omstruktureringen av det militära försvaret redovisade Försvarsmakten den 19maj 1999 sitt underlag Förslag till framtida struktur för Försvarsmakten. Förslaget byggde på ett antagande om Försvarsmaktens framtida organisation och behov av resurser. Beträffande de personella resurserna bedömde Försvarsmakten att det långsiktigt skulle krävas ca 10000 yrkesofficerare och ca 6550 civilanställda för att kunna fullgöra de uppgifter som statsmakterna ger. De 10000 yrkesofficerarna fördelade sig med ca 8900 anställda i Försvarsmakten (anslag A1), ca 200 anställda i Försvarsmaktens utlandsstyrka (anslag A2), ca 400 anställda vid närstående myndigheter (t.ex. och Försvarshögskolan) och ca 500 tjänstlediga. I proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret presenterade regeringen sitt förslag till hur Försvarsmakten bör omstruktureras. Förslaget skilde sig i några avseenden från Försvarsmaktens antagande den 19maj 1999. Bl.a. innehöll propositionen fler totalförsvarspliktiga och en något annorlunda utformad grundorganisation. I propositionen konstaterade regeringen (s.110) att skillnaderna innebar att behovet av anställd personal skulle komma att öka något i jämförelse med den bedömning som Försvarsmakten tidigare gjort. Den 1mars 2000 presenterade Försvarsmakten sitt budgetunderlag. I detta redovisades ett personalbehov som var påtagligt större . Försvarsmakten bedömde att behovet av årsarbetare var 2150 större än vad som redovisades den 19maj 1999. I siffran ingick ca 1450 yrkesofficerare och ca 700 civilanställda. Till följd av att Försvarsmakten presenterat ett så förändrat personalbehov bör regeringen tills vidare undvika att binda sig för en given personalvolym. Gången bör i stället vara att först klarlägga vilka personalbehov som egentligen föreligger och därefter ta ställning till de eventuella konsekvenser som kan komma att uppstå. Mot denna bakgrund anser jag att frågorna kring Försvarsmaktens behov av anställda måste beredas ytterligare. Detta bör ske inom ramen för det underlagsarbete som kommer att bedrivas års försvarsbeslut. Det är ett högst rimligt krav att försvarsbeslutet ska kunna bygga på ett underlag där det råder balans mellan uppgifter och resurser. För att detta krav ska kunna tillgodoses krävs det dock ett omfattande och målmedvetet arbete inom såväl som inom Försvarsmakten.
frs · GN12771 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:771 om cigarettsmuggling har frågat socialministern om vilka åtgärder han är bredd att vidta för att komma till rätta med den omfattande cigarettsmugglingen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen ställer krav på att kontroll och bekämpning av illegal införsel av alkohol och tobak ska prioriteras. För att effektivisera verksamheten omorganiserades . Omorganisationen innebär en förändrad resursfördelning så att fler personer numera arbetar med gränskontrollen och färre personer inom administrationen. Resurserna koncentreras till de områden där trafiken är som mest intensiv. Regeringen återkommer till frågan om resurser i vårpropositionen. bedriver också särskilda alkohol- och tobaksprojekt för att försöka kartlägga vilka som ligger bakom den omfattande smugglingen. leder bl.a. ett samverkansprojekt tillsammans med polis- och åklagarmyndigheter. Projektet syftar till att myndigheterna gemensamt ska kartlägga införsel, distribution och försäljning till slutkonsument av illegal alkohol och tobak. Regeringen angriper även problemet lagstiftningsvägen. I förslaget till en ny smugglingslag föreslås bl.a. att förberedelse och stämpling till grov varusmuggling ska straffbeläggas. Ändringen gör det möjligt att redan på planeringsstadiet ingripa mot den organiserade brottsligheten. Vidare föreslås en särskild, strängare, straffskala för grov olovlig befattning med smuggelgods.
frs · GN12772 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:772 om länsarbetsnämndernas styrelser har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skapa klarhet beträffande länsarbetsnämndernas styrelser innan den 31mars. Ledamöterna i länsarbetsnämndernas styrelser förordnades av regeringen den 30mars .
frs · GN12773 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:773 om utredningen om jämställdhetsmärkning har frågat mig om jag är beredd att ge utredningen om Frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (dir. 1999:13) tilläggsdirektiv som inkluderar även personalrelaterade frågeområden och arbetsorganisation. En grundförutsättning för varje typ av jämställdhetsmärkning är att jämställdhetslagens regler uppfylls. Vad gäller personalrelaterade frågeområden så täcks de av jämställdhetslagen. Tillsynen över hur lagen efterlevs åligger . Ett grundläggande kriterium för en jämställdhetsmärkning måste vara en arbetsorganisation som passar både kvinnor och män. Jag tar för givet att utredaren gör denna koppling, inte minst mot bakgrund av att utredaren fått i uppdrag att förutsättningslöst utreda förutsättningar för och möjligheterna att införa frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (dir. 1999:13 s.8 första stycket). Detta innebär som jag ser det att inget hindrar utredaren att även belysa denna fråga. Jag finner därför ingen anledning att ge några tilläggsdirektiv till utredningen.
frs · GN12774 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:774 om nationella riktlinjer för astmasjuka har frågat mig om regeringen avser ge i uppdrag att omgående inleda arbetet med att ta fram nationella riktlinjer för astmavården. Det är ett stort folkhälsoproblem att förekomsten av astma ständigt ökar i befolkningen. Studier visar att 4@10% av de vuxna berörs. Sjukdomen är dock mest utbredd hos barn och ungdomar och är den mest spridda långdragna symtomyttringen hos svenska barn. Orsakerna bakom denna utveckling, som är likartad i hela , är inte helt kända. Även om astma blivit vanligare i alla åldrar har dödligheten stadigt sjunkit . Orsaken till den sjunkande dödligheten är att den medicinska behandlingen av astma blivit framgångsrik på grund av tillkomsten av nya astmaläkemedel och en ökad kunskap om astmasjukdomen. har påbörjat ett arbete med att utvärdera den vetenskapliga basen för alla tillgängliga behandlingar av astma och kroniska obstruktiva lungsjukdomar hos både vuxna och barn. I denna utvärdering som ska vara avslutad kommer prevention, farmakologisk och kirurgisk behandling, patientutbildning, psykologiska metoder, rehabilitering, klimatterapi och alternativ medicin att analyseras. Som jag tidigare nämnt i en interpellationsdebatt planerar att ta fram nationella riktlinjer för astma och kroniska obstruktiva lungsjukdomar. En kartläggning av hur arbetet med astma och kroniska obstruktiva lungsjukdomar bedrivs inom landstingen samt hur detta arbete är organiserat har inletts. Denna kartläggning kommer tillsammans med bl.a. den utvärdering som SBU genomför att ligga till grund för de nationella riktlinjerna. Mot bakgrund av det arbete som redan har inletts finns det, enligt min mening, inget skäl för regeringen att ge något uppdrag.
frs · GN12775 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:756 om skräp som skrämmer solbadare och 775 om strandstädning har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att lösa frågan om insamling av internationellt dumpat avfall längs . Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa strandstädning som en permanent verksamhet i . Skräp som dumpas till havs eller som följer med tidvattnet ut till havs och därefter flyter i land längs kusterna, utgör ett hot såväl mot miljön som mot djurlivet och är dessutom ett tråkigt inslag i det bohuslänska landskapet. Jag anser därför att nedskräpningen av är ett angeläget problem som måste uppmärksammas och åtgärdas. Den viktigaste långsiktiga åtgärden för att minska nedskräpningen av stränderna är att förhindra dumpning av avfall till havs. Detta kan endast ske genom internationella överenskommelser. I detta sammanhang spelar de globala och regionala konventionerna en viktig roll. är en pådrivande kraft i bl.a. , konvention om förhindrandet av havsföroreningar till följd av avfall och annat material (), i konventionen om skydd för den miljön i nordöstra () och i (). Inom ramen för , som är en global konvention inom FN-systemet, har ett nytt protokoll förhandlats fram. Detta protokoll innebär en betydlig skärpning av de nuvarande internationella reglerna för dumpning av avfall. tog en aktiv roll i förhandlingen om det nya protokollet. Den svenska ratifikationsprocessen av protokollet pågår. Den 22mars lade regeringen fram en proposition som bl.a. föreslår ett godkännande av det nya protokollet till (prop. 1999/2000:74). Vid det senaste miljöministermötet inom ramen för , , ställde sig miljöministrarna på svenskt initiativ bakom ett uttalande att bättre hantera föroreningar från sjöfarten, bl.a. nedskräpning till havs. I en av OSPAR:s arbetsgrupper utarbetas nu ett program för att behandla problemet med nedskräpning av kustområdena. Inom ramen för HELCOM har den s.k. Östersjöstrategin arbetats fram. Den innehåller bl.a. krav på ilandlämning av avfall samt utbyggnad av mottagningsanläggningar för avfall i hamnarna. Arbete pågår med att införliva Östersjöstrategin i svensk lagtext. Avsikten med Östersjöstrategin är just att minska problemen med dumpning av avfall till havs. Vad gäller det avfall och skräp som flyter i land och förorenar kusten, bör detta samlas in och tas om hand så långt detta är möjligt. Det är dock kommunerna som har det huvudsakliga ansvaret för renhållningen. Jag konstaterar alltså att det främst är en uppgift för kommunerna att genom samarbete säkerställa strandstädningen som en permanent verksamhet. Regeringen lägger stor vikt vid det långsiktiga arbetet att minska avfallsproblemet vid källan. De åtgärder som vidtas inom ramen för det internationella samarbetet kommer att leda till mindre skräp längs den bohuslänska kusten, något som jag personligen ser fram emot.