ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12726 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:726 om krigsmaterielexport till har frågat mig om den svenska krigsmaterielexporten till och om regeringen avser att vidtaga några åtgärder för att förhindra ökad militär upprustning mellan och . har ett långvarigt engagemang på den koreanska halvön. Alltsedan stilleståndsavtalet 1953 har varit part i den neutrala , vars uppgifter från början har varit att övervaka eventuell militär upprustning. har dessutom haft ambassader i såväl som . Våra tre myndigheter har givit oss en unik position, där vi har kunnat bygga upp ett förtroendefullt förhållande till alla parter i den koreanska konflikten. Kabinettssekreterarens besök i , som frågeställaren tar upp, är ett led i detta pågående arbete på det förtroendeskapande området. deltar dessutom genom EU i det s.k. (Korean peninsula ) vars syfte är att bidra till att säkra den fredliga användningen av kärnenergi på den koreanska halvön, stödja ansträngningar att säkerställa efterlevnad av sitt safeguard-avtal, bidra till kärnsäkerhet i samt stärka samarbetet med , och . Genom avtalet accepterade att frysa och slutligen lägga ned sitt nuvarande kärnkraftsprogram i utbyte mot två nya lättvattenreaktorer samt oljeleveranser. Målet är att åter ska bringas in i den internationella ickespridningsregimen. tillhör den grupp på 44 länder med betydande kärntekniska program som måste ansluta sig till provstoppsavtalet (CTBT) innan detta formellt träder i kraft. har, på EU:s vägnar, uppmanat att tillträda CTBT. När det gäller export av krigsmateriel till bedriver som frågeställaren säkert känner till en restriktiv politik. Varje ärende prövas individuellt av () i enlighet med de i behandlade riktlinjerna för krigsmaterielexport. I viktigare ärenden hörs även . Som framgår av redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten i regeringens årliga skrivelse till har exporten till varit mycket blygsam. Jag utgår från att även framtida ärenden kommer att prövas mycket noggrant i enlighet med de svenska riktlinjerna.
frs · GN12727 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:727 om FN:s konvention mot kvinnodiskriminering har frågat mig när den avser att lämna en proposition till om ratifikation av tilläggsprotokollet till FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Tilläggsprotokollet antogs av den 6oktober 1999. Det innehåller en möjlighet för den kommitté som har att övervaka efterlevnaden av konventionen att behandla enskilda klagomål samt att inleda undersökningsförfaranden på eget initiativ. Protokollet är öppet för undertecknande av varje stat som är part i konventionen. undertecknade, tillsammans med nio andra EU-länder, protokollet den 10december 1999. I enlighet med folkrättsliga principer har genom undertecknandet förbundit sig att inte motarbeta syftet och innehållet i protokollet. Protokollet undertecknades således . På sedvanligt sätt föregås frågan om en framtida svensk ratifikation av en grundlig beredning inom .
frs · GN12728 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:728 om toppmötet mellan och har frågat mig om regeringen lagt fram de konkreta prioriteringarna inför toppmötet mellan och . På initiativ hålls den 3 och 4april ett toppmöte mellan och . Vid mötet, som äger rum i , kommer statsministern och jag själv att delta. Regeringen välkomnar mötet, som kan bli inledningen till ett verkligt partnerskap mellan och . Det är också ett tillfälle att visa att EU:s samlade intressen gentemot är viktigare än nationella särintressen. Detta ligger i linje med regeringens Afrikapolitik, bl.a. i fråga om reformering av EU:s bistånd. EU har väl utvecklade förbindelser med den afrikanska kontinenten, bl.a. inom ramen för det s.k. Lomé-samarbetet, där EU och länderna i , och slutit ett nytt omfattande samarbetsavtal. EU har också slutit ett handels- och samarbetsavtal med och i sker ett nära samarbete inom ramen för Barcelonaprocessen. En konkret uppföljning till toppmötet bör naturligtvis bestämmas. diskuteras hur en sådan mekanism kan utformas på bästa och mest effektiva sätt. anser att den bör ligga nära det som överenskommits med efter toppmötet i . Toppmötet i kommer att bli ett tillfälle att noggrant gå igenom alla aspekter på samarbetet. Mötet ska anta två centrala dokument, en deklaration och en aktionsplan, som tillsammans kommer att bilda utgångspunkten för de fortsatta relationerna. Texterna är under förhandling mellan EU:s trojka och OAU. har bidragit aktivt i utformandet av EU:s underlag till förhandlingarna. har aktivt drivit frågan om ett åtagande att stärka regionala och subregionala initiativ för konfliktförebyggande och konflikthantering. Den för regeringen centrala frågan om fattigdomsbekämpning har också varit en prioritet. syn på hiv/aids som mycket mer än ett rent hälsoproblem har förts fram. Vi har också drivit frågan om mänskliga rättigheter och ett åtagande av alla stater att ratificera och implementera samtliga centrala . Vi har även betonat jämställdhetsfrågornas betydelse och frågan om barns rättigheter. Regeringens målsättning är att aktionsplanen ska innehålla ett åtagande för alla berörda stater att vidta åtgärder för att sätta stopp för användande av barnsoldater. På den ekonomiska sidan har vi betonat vikten av att texterna på ett bra sätt ger uttryck för nödvändigheten av skuldlättnad till förmån för satsningar på fattigdomsbekämpning samt att det internationella handelssystemet anpassas så att det kan möta utvecklingsländernas särskilda behov och bidra till att dessa integreras i världsekonomin.
frs · GN12730 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:730 om situationen i Kosovo har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidtaga för att på bästa sätt ska bidra till återuppbyggnaden av Kosovo. Konflikten i Kosovo gav upphov till omfattande flyktingströmmar till den närliggande regionen. Konflikten orsakade stor förödelse av bl.a. husbyggnation och infrastruktur. av misskötsel, avsaknad av investeringar och en diskriminering mot den kosovoalbanska befolkningen inom den offentliga sektorn har bidragit till att samhället i många avseenden raserats till grunden. I Kosovo står det internationella samfundet inför flera mycket stora utmaningar. Det är därför av avgörande betydelse att omvärlden nu visar tålamod och uthållighet i sitt engagemang. Det internationella samfundet har agerat aktivt för att bistå Kosovo i återuppbyggnadsarbetet. En omfattande internationell närvaro har kommit på plats. har blivit en stor biståndsaktör i Kosovo. var på ett tidigt skede av den akuta Kosovokrisen aktivt på det humanitära området. tilldelades Kosovo, och i humanitär hjälp. Regeringen beslutade om inriktningen på det akuta och långsiktiga biståndet till Kosovo som kanaliseras genom Sida. Under inledningsfasen har akut återuppbyggnad prioriterats. utbetalades totalt för insatser inriktade på att förbättra levnadsvillkoren inför den förestående vintern. Insatserna koncentrerades främst till energi, fjärrvärme, undervisnings- och bostadssektorerna. uppgår det planerade biståndet till Kosovo genom Sida till . Därtill kommer fortsatta insatser inom mänskliga rättigheter och demokrati genom svenska enskilda organisationer. Sida arbetar med en revidering av biståndsstrategin för Kosovo avseende perioden 2000@2002. En ambition är bl.a. att ge ökat utrymme åt uppbyggnaden av demokratiska samhällsinstitutioner och det civila samhället. stöder FN:s mission i Kosovo (), som bl.a. ansvarar för interimsadministrationen, institutionsuppbyggnad och återuppbyggnad m.m. Det sker bl.a. genom ett trettiotal sekonderade svenska experter till och missioner i Kosovo och icke öronmärkta bidrag till frivilligfonden för FN:s interimsadministration för Kosovo. Som påpekar är behovet av ökade insatser inom rättssektorn mycket stort. Flera av de av finansierade OSSE- och FN-experterna arbetar inom just denna sektor, bl.a. som utnämndes till internationell domare i staden . Regeringen beslutade att öka det svenska bidraget till den internationella civilpolisinsatsen med ytterligare 10 civilpoliser till totalt 60. Av de 60 arbetar 10 i polisskola med utbildning av lokal polis.
frs · GN12731 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:731 om diskriminering av asylsökande barn har frågat socialminister hur regeringen avser agera för att se till att asylsökande barn inte diskrimineras inom hälsovården. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen beslutade redan den 17september 1998 att ge i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka barnkompetensen inom hälso- och sjukvården m.m. Inom ramen för uppdraget skulle bl.a. det medicinska omhändertagandet för asylsökande barn belysas. har den 17mars 2000 redovisat sitt uppdrag till regeringen. Av redovisningen framkommer bl.a. att barnsjukvård ges utan inskränkningar inom såväl primärvård som öppen och sluten specialistvård. Dock framkommer vissa brister när det gäller kännedom om vilka asylsökande barnfamiljer som vistas inom verksamhetsområdet. Enligt vad jag erfarit från har verket i samråd med landstingen och kommunerna tagit initiativ till att förbättra redan befintliga rutiner för att de asylsökande barnen ska kunna erhålla den hälso- och sjukvård samt tandvård de har rätt till. Vidare pekar utredningen på en stor osäkerhet inom skolhälsovården vad avser riktlinjer och program för de hälso- och inskrivningsundersökningar som liksom för barn bosatta i erbjuds asylsökande. avser därför att initiera ett arbete för att i samråd med , och ta fram sådana riktlinjer.
frs · GN12732 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:732 om brott med rasistiska inslag har frågat mig om jag avser att lägga fram ett förslag om hets mot folkgrupp som grovt brott. har ställt sin fråga mot bakgrund av en skrivelse från Justitiekanslern till regeringen. Justitiekanslern anser att det är motiverat med en särskild straffskala för hets mot folkgrupp som utgör grovt brott. Justitiekanslerns förslag är att frågan om en ändring av bestämmelsen om hets mot folkgrupp tas upp till övervägande. Regeringen tillsatte en parlamentariskt sammansatt kommitté, Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet m.m. (Ju1998:04), med uppdrag bl.a. att överväga om den nuvarande bestämmelsen om hets mot folkgrupp är tillräcklig för att hindra rasistiska organisationer från att verka. Justitiekanslerns skrivelse bör lämpligen överlämnas till den kommittén. Kommittén kommer att redovisa sitt arbete . Vilka förslag regeringen får anledning att lägga fram efter det att kommittén har övervägt frågan är ännu för tidigt att säga något om.
frs · GN12733 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:733 om avgifter inom äldreboendet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med de orimligt höga avgifterna för äldreboende i många kommuner. I går besvarade jag en interpellation med liknande innehåll (interpellation 1999/2000:291). Jag upprepar därför i stort mitt tidigare framförda svar. har flera problem uppmärksammats när det gäller avgifterna inom kommunernas äldreomsorg. Det gäller bl.a. förbehållsbeloppet, nivån på de högsta avgifterna samt den ekonomiska situationen för make/maka när den ena parten t.ex. flyttar till ett särskilt boende. Regeringen tillsatte därför en utredning med uppdrag att bl.a. utreda avgifterna inom äldreomsorgen. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Bo tryggt @ Betala rätt (SOU 1999:33) till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu vidare i . När det gäller avgifterna inom kommunernas äldreomsorg är frågan om ett eventuellt tak en frågeställning. Andra frågeställningar är att de befintliga reglerna i socialtjänstlagen avseende förbehållsbelopp och make/makas ekonomiska situation inte tillämpas i många av landets kommuner. Det är inte rimligt att den som är i behov av kommunernas vård och omsorg, efter att avgifterna är betalda, ska behöva leva på samma nivå eller lägre än nivån på försörjningsstödet (socialbidraget). Som meddelades redan i budgetpropositionen avser regeringen att återkomma till när det gäller avgifterna inom äldreomsorgen.
frs · GN12734 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:734 om lönebidrag till redan anställda har frågat mig om möjligheten till lönebidrag för redan anställda har övervägts och om förändrade regler är att vänta. Jag vill först säga att det den 1juli 1994 till den 31december 1998 varit möjligt att lämna lönebidrag för en arbetshandikappad anställd. Förutsättningen var då att personen i fråga riskerade att förlora anställningen i samband med personalminskningar eller omstruktureringar av verksamheten och att vederbörande då riskerade att bli långvarigt arbetslös. När arbetsmarknadssituationen förbättrades förlängdes inte denna möjlighet. Regeringen tillsatte den 3juni 1999 en särskild utredare vars uppdrag var att se över den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Utredarens förslag ska redovisas senast den 1juli . Regeringen har valt att inte ta ställning i frågan om det kan vara befogat med lönebidrag i ett pågående anställningsförhållande förrän utredningens förslag har redovisats.
frs · GN12735 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:735 om kvinnor och innovationer har frågat mig om vilka åtgärder som jag är beredd att vidta för att tillgång till könsuppdelad statistik ska bli möjlig. Det är viktigt att vi får fler kvinnliga uppfinnare och innovatörer i . Jag delar också uppfattningen att det är viktigt att följa utvecklingen inom området för att stimulera fler kvinnliga innovatörer. I detta avseende kan jag hålla med om att det är en brist att inte ha tillgång till relevant statistik och jag avser att se över möjligheterna för att åstadkomma detta.
frs · GN12736 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:736 om indragna socialarbetare i har frågat mig om jag kommer att verka för att finna en långsiktig lösning så att de svenska socialarbetarna i kan vara kvar. har, som påpekar, haft svenska socialarbetare på plats i för att bistå svenskar som har hamnat i olika typer av svårigheter i samband med besök i . Verksamheten startade för att hjälpa narkotikamissbrukare som sökte sig till, eller blev kvar i . Också hade socialarbetare stationerade där, men har det inte längre. Det är ingen tvekan om att de svenska socialarbetarna gjort en viktig insats. är dock ett kommunalt ansvar, inte ett statligt. Den statliga finansieringen, via , av verksamheten i har därför varit ett unikt avsteg från vad som normalt gäller. Genom det treåriga projektbidraget gavs kommun möjlighet att finna en mer långsiktig lösning på frågan. kommun har naturligtvis rätt i, att det faktum att merparten av klienterna inte är hemmahörande i , gör frågan till en angelägenhet som berör fler kommuner. Problemet med hur svenskar som behöver hjälp och bistånd under sin vistelse i bör därför få en långsiktig lösning i ett utbyggt samarbete mellan berörda svenska kommuner och med sociala myndigheterna i . Också svenska ambassaden har naturligtvis en viktig roll att spela i det sammanhanget.
frs · GN12737 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:737 om väg E12 som har frågat mig om jag har framställt önskemål till om klassning av väg E12 som . Enligt de nu gällande riktlinjerna för TEN-T (transeuropeiska transportnätverk) ska förelägga och rådet en rapport där det anges om riktlinjerna bör anpassas till den ekonomiska och tekniska utvecklingen på transportområdet, särskilt beträffande järnvägstransporterna. Kommissionen håller på att förbereda en sådan rapport. Inför detta arbete har förordat en begränsad översyn av riktlinjerna som inte innefattar en revidering av kartorna, eftersom en sådan kan bli mycket omfattande och ta . kommer troligen att lägga ett förslag till revidering av riktlinjerna för TEN-T . Om det då är aktuellt att revidera kartorna kommer regeringen att överväga vilka förslag till tillägg till nuvarande nät som bör framföras från svensk sida.
frs · GN12738 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:738 om barn- och ungdomspsykiatrins resurser har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser vidta för att lösa barn- och ungdomspsykiatrins arbetsbelastning. Det är min principiella uppfattning att barn- och ungdomspsykiatrins resurser ska tas i anspråk för ärenden där barns och ungdomars psykiska ohälsa står i fokus. Barn- och ungdomspsykiatrins resurser bör därför inte i större utsträckning tas i anspråk för att lösa vårdnads- eller umgängestvister där problemen primärt inte finns hos barnen. Någon indikation att så skulle vara fallet har inte kommit till kännedom. Nämnas i sammanhanget kan att , med anledning av de ändringar som skett i , fått i uppdrag att stödja utveckling av metoder för samarbetsavtal i fråga om vårdnad, boende och umgänge. Uppdraget kommer att redovisas den 31mars 2001. Problem i barn- och ungdomspsykiatrin som bottnar i svårigheter för kommuner och landsting att samverka har uppmärksammats i flera olika sammanhang. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare, utredning S1999:05, med uppgift att beskriva och analysera de problem som finns för samverkan mellan landstingens hälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg. Avslutningsvis vill jag understryka att frågor som gäller barns och ungdomars psykiska hälsa är en viktig del av hälso- och sjukvården. De signaler som inkommit om en tilltagande psykisk ohälsa bland barn och ungdomar är mycket oroande. Mot den bakgrunden är detta frågor som måste ges hög prioritet i regeringens arbete. pågår arbetet med en nationell handlingsplan för förnyelse och utveckling av hälso- och sjukvården. Handlingsplanen kommer att läggas fram för i form av en proposition . Handlingsplanen har nära koppling till det resurstillskott om sammanlagt som ska tillföras vården och omsorgen under perioden 2001@2004. Avsikten är att resurstillskottet ska fördelas till landsting och kommuner via det generella statsbidraget men att staten och respektive i ett särskilt utvecklingsavtal ska komma överens om den närmare inriktningen för medlen. Ett av de områden som prioriteras både inom ramen för den nationella handlingsplanen och för resurstillskottet är psykiatrin och i det sammanhanget ingår insatser för barn och ungdomar. Rent allmänt är min bedömning att den satsning på vården som handlingsplanen och resurstillskottet innebär ger förutsättningar att förstärka barn- och ungdomspsykiatrin.
frs · GN12739 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:739 om lördagsöppna systembutiker har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta om tendenserna med ökade våldsbrott fortsätter i försökslän med lördagsöppna systembutiker. Försöket med lördagsöppna systembutiker följs löpande enligt en vetenskapligt uppgjord utvärderingsplan och den första analysen för att utvärdera av försöket kommer . Det är alldeles för tidigt att redan nu efter en månads försöksverksamhet dra några som helst slutsatser om eventuella samband mellan ökad våldsbrottslighet och lördagsöppna systembutiker.
frs · GN12740 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:740 om hinder för den sociala rörligheten har frågat socialminister vad han avser att göra för att minska bidragsberoendet och förbättra möjligheterna till social rörlighet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som jag har informerat om, tillkallade regeringen den 24februari 2000 en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av de allmänna barnbidragen, underhållsstödet och bostadsbidraget. Utredaren ska analysera stödsystemen och därvid särskilt beakta träffsäkerhet och marginaleffekter och den effekt de har på arbetskraftsutbudet, samt de effekter som konsumtionsinriktade stöd kan ha på prisbildningen. Utifrån analysen ska utredaren pröva möjligheter att förändra de familjeekonomiska stöden i en riktning som innebär att stöden blir mer generella så att barnfamiljernas samlade marginaleffekter minskar, som den fördelningspolitiska träffsäkerheten bibehålls eller ökar, samt att påverkan på prisbildningen på bostadsmarknaden begränsas. Förslag till maxtaxa, ändrade skatteregler, eventuella förändringar av socialbidragsreglerna och andra omvärldsfaktorer av betydelse för barnfamiljernas ekonomi ska också beaktas i analysen. Utredaren ska lämna en slutlig redovisning av uppdraget senast den 28februari 2001.
frs · GN12741 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:741 om förmögenhetsbeskattning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att jämställa gifta par och sambopar avseende förmögenhetsbeskattningen. Jag har så sent som den 16februari besvarat en fråga med samma innebörd. Mitt svar var då följande. Ett slopande av sambeskattningen är förenat med ett betydande skattebortfall. En sådan åtgärd måste därför ställas i relation till andra reformer. har ställt sig bakom regeringens förslag till en reform av förvärvsinkomstbeskattningen som framför allt innebär sänkningar av skatten för låg- och medelinkomsttagare. I vilken takt denna reform ska kunna genomföras är beroende av den löpande bedömningen av de offentliga finanserna och också av de behov som kan uppkomma inom den gemensamma sektorn vad gäller t.ex. vård, skola och omsorg. En ny bedömning av det statsfinansiella läget kommer att göras såväl i den ekonomiska vårproposition som ska lämnas till som i budgetpropositionen . är jag inte beredd att ta ställning till några förändringar av förmögenhetsbeskattningen. Jag har ingen annan uppfattning än den jag redovisade i mitt frågesvar den 16februari.