ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11238 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:238 av () till statsrådet om gymnasieutbildning på entreprenad I skollagstiftningen anges att kommuner och landsting bara får lägga ut undervisningen i karaktärsämnen som har yrkesinriktad eller estetisk profil på entreprenad utan att söka tillstånd av regeringen. Trots att något sådant tillstånd inte givits, bedrivs hela undervisningen på flera individuella program på entreprenad i . Det är således inte privata/fristående skolor som är godkända av som står för undervisningen, utan företag som inte står under granskning. I åtminstone ett av fallen finns inte ens någon utbildad lärare inom kärnämnen anställd, ej heller har någon av de anställda någon erfarenhet från utbildningsverksamhet inom barn- och ungdomsskolan. Mot den bakgrunden vill jag fråga skolministern: Vilka åtgärder är ministern villig att vidta för att tillse att kommuner inte lägger ut utbildning på entreprenad utöver vad lagen medger?
fr · GO11239 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:239 av () till socialminister om undersköterskornas arbetsuppgifter Enligt uppgift så har fattat ett beslut som innebär att undersköterskorna har fråntagits arbetsuppgifter de tidigare hade möjlighet att utföra. Dessa uppgifter ska nu endast sjuksköterskorna ha rätt att arbeta med i fortsättningen. Resultatet av denna förändring är att undersköterskorna fråntas mer avancerade arbetsuppgifter som de har utbildning att klara och sjuksköterskorna, som redan har fullt upp att göra, får mer arbete att utföra. Enligt min mening kommer detta att visa sig vara fel väg att gå när det gäller att hantera arbetssituationen inom sjuk- och hälsovården. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att de olika yrkeskategorierna ska få intressanta arbetsuppgifter med en bra arbetsfördelning inom sjuk- och hälsovården?
fr · GO11240 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:240 av () till socialminister om missbruksvården i kris svarade socialministern på en fråga som jag ställde om tillståndet för psykiskt funktionshindrade med missbruksproblem. Frågan ställdes utifrån utvärderingen av psykiatrireformen samt larmrapporter om allvarliga missförhållanden för denna grupp. Svaret gav lugnande besked om pengar som satsades och om lyckade vårdprojekt. Larmrapporterna fortsätter dock att komma. Nu i dagarna har (SiS) kommit med en forskningsrapport som är mycket allvarlig. Den säger att de tunga missbrukarna blir alltfler och att dessa i allt större utsträckning har psykiska problem. Där framgår också att det finns allvarliga brister när det gäller omhändertagandet både i ett initialt skede av vården och när det gäller uppföljningen efter vården på ett LVU- eller LVM-hem. Det är således både landstingens psykiatrivård och kommunernas uppföljning som har allvarliga brister. De resurser som finns är helt otillräckliga. Det är ingen överdrift att, för dessa, allt yngre människor, beskriva tillståndet som en allvarlig kris och därmed också en kris för samhället i stort. Jag vill fråga socialministern: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att förbättra den svåra situationen för missbrukare med psykiska problem?
fr · GO11241 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:241 av () till socialminister om platsbrist vid §12-hemmen På olika håll i landet råder akut platsbrist vid de s.k. §12-hemmen, vilket föranleder nödrop från personalen inom barn- och ungdomspsykiatrin. Bara i finns en kö på 30@40 ungdomar som behöver komma till ett §12-hem. Problemet har funnits ; i fallet var situationen likartad . Att platser så sällan blir lediga har naturligtvis att göra med att behandlingstiderna är långa i dessa sammanhang. Platsbristen har lett till att många ungdomar befinner sig i en ohållbar situation medan de väntar på en plats. Exempelvis kan en person få tillbringa väntetiden i hemmet, trots att vederbörande anses för farlig för att gå i skolan eller för att få en lärare som bedriver hemundervisning. Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att det ska finnas ett tillräckligt antal platser vid § 12-hemmen?
fr · GO11242 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:242 av () till jordbruksminister om förgiftade kor kunde man i läsa om "förgiftade kor". En hel besättning kor har mellan åren 1993@1997 dött. De ramlade omkull och tuggade skum är bondens kommentar. Symtomen får naturligtvis läsarna att osökt tänka på galna ko-sjukan. När jag läser vidare i artikeln finner jag till min stora förvåning att bonden aldrig fått kornas dödsorsak utredd och att nonchalerat det hela. Enligt SLU i skulle det vara fråga om förgiftning varvid molybden kunde vara tänkbar orsak. Det som i detta sammanhang är mycket alarmerande är att ingen säker dödsorsak fastställts, ej heller har prover tagits på vattnet som korna drack av. har betat i ett område nära kommuns soptipp. På soptippen lär finnas åtskilligt dumpat från den nu nedlagda elektrokemiska industrin GA. Dessutom finns inte så långt från området ett nedlagt sågverk som anmälts för miljöbrott. Vad vi upplever av översvämningar i bl.a. får naturligtvis konsekvenser för även detta område som har avrinning ut till . Hur avser ministern verka för att åtgärder vidtas vid händelser som denna?
fr · GO11243 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:243 av () till kulturminister om Moderna museets inköpspolicy Enligt uppgift från Moderna museets informationsavdelning ska de köpa in videoinstallation gym Queens deserve to die nu när den rättsliga förundersökningen har lagts ned. Videon kommer att visas på museet i ett sammanhang som passar den, enligt informationsavdelningen. ECPAT, en internationell organisation som arbetar utifrån om barnets bästa, har polisanmält videon därför att den visar hur en man "suger av" en barnarm. I barnets ögon kan obehag utläsas. ICOM, som är museivärldens internationella samarbetsorgan, betonar varje museums eget ansvar inför publiken. Varje museum ska följa de etiska regler de själva ställt upp. Att varje museum har sina egna riktlinjer innebär inte att ansvaret inför publiken minskar. Att ett barn utnyttjas på ett sätt som får kulturkonsumenten att tänka på en manslem förefaller enligt mitt sätt att tolka som ett klart brott. Barnet utsätts för en situation inte för dess eget bästas skull utan ifrån den vuxnes behov. undrar jag om syftet med Moderna museets verksamhet och deras inköpspolicy verkligen stämmer överens med detta inköp och om inköpet stämmer överens med ICOM:s riktlinjer. I det här fallet borde barnets bästa väga tyngst. Avser ministern aktualisera frågan om etiska regler vad avser konstinköp på museer?
fr · GO11244 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:244 av () till miljöminister om och EU:s agerande i klimatfrågan har ett antal olika dokument presenterats som rör frågan om koldioxidutsläpp och klimatförändringar. IPCC (Intergovernmental Panel on Climat Change) har i en ej ännu offentliggjord rapport fastslagit att säkerheten i antagandena om att en klimatförändring äger rum, vad som orsakar klimatförändringarna och vilka effekter detta kommer att få, ökar. Dessutom har de reviderat sin redan pessimistiska rapport om hur stora temperaturhöjningar man kan förvänta sig. Risken att temperaturen stiger med upp emot sex grader är överhängande enligt deras beräkningar. Världsnaturfonden WWF har bidragit med två rapporter. Den ena pekar på de risker vi utsätter oss och vår planet för i och med att få åtgärder vidtas för att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. Den andra pekar ut bl.a. , bland sex EU-länder, som ett av de länder som har stora problem med att komma till rätta med sina koldioxidutsläpp. Detta väcker naturligtvis ett antal frågor. En av de mest brännande frågorna rör internationella arbete med fokus på arbetet inom EU. För , som blivande ordförandeland i EU, är naturligtvis det europeiska samarbetet det viktigaste forumet för internationellt samarbete. Jag vill därför fråga miljöministern: Vilka åtgärder planerar regeringen att vidta för att EU ska bli en drivande kraft inom arbetet för en begränsad klimatpåverkan?
fr · GO11245 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:245 av () till näringsminister om trafikbelysning på det statliga vägnätet I olika rapporter som kommer från olika delar av landet, verkar det som det finns en otydlighet då det gäller ansvaret för trafikbelysningen på det statliga vägnätet. I har aktualiserat frågan sedan Falu kommun tagit upp problemen. Diskussioner har också förts med generaldirektör men otydligheten kvarstår om vem som ansvarar för kostnaderna för trafikbelysningen. "Glesbygden utarmas" heter det ofta och man kan tycka att @ som i det fall som här anges @ 8092 ljuspunkter (gäller de 10 kommuner i som varit med i en enkät), ur storstadssynpunkt, kan verka som en bagatell, men hårdraget skulle man kunna säga att det handlar om att "släcka ned landsbygden". Frågan om oklarheten i ansvaret bör ses över. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att lösa de aktuella gränsdragningsproblemen?
fr · GO11246 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:246 av () till statsrådet om ofrivilligt deltidsarbete Varje människa, oavsett kön, ska ha rätt att leva sitt liv i frihet och oberoende. Ett eget arbete med en lön som går att leva på är själva grunden för detta. Dagens arbetsmarknad är segregerad på många olika sätt bl.a. när det gäller rätten till heltidsarbete. Det är, som vi vet, ett problem som i huvudsak drabbar kvinnor. För många deltidsarbetande är det omöjligt att kunna försörja sig utan att få stöd från stat och kommun genom bidrag. För de allra flesta krävs ett heltidsarbete för att kunna leva ett sjävständigt liv såväl som när man är pensionär. Eftersom ofrivilligt deltidsarbete till största delen är ett problem som drabbar kvinnor som arbetar inom traditionellt kvinnodominerade sektorer som t.ex. handel, vård och omsorg så är det också en viktig fråga ur jämställdhetssynpunkt. Trots att vi i är på väg att gå från arbetslöshet till arbetskraftsbrist, så har det tyvärr hänt alldeles för lite när det gäller deltidsarbetandes rätt till heltid. Jag vill därför med hänvisning till det ovanstående fråga statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att möjliggöra för de ofrivilligt deltidsarbetande att få ett heltidsarbete.
fr · GO11247 · 2000-11-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:247 av () till näringsminister om fraktkostnaderna till och från Ett fungerande transportsystem som ger konkurrensneutrala villkor för näringslivet är en förutsättning för tillväxt och utveckling på . Fraktstödets utformning och konkurrensneutrala villkor är den faktor som betyder mest både för de befintliga företagen och för att nya företag ska etableras på . Därför är den fördyring av transportkostnaderna som är följden av den påbörjade nedtrappningen av Gotlandstillägget så oroväckande. Det är nu angeläget med ett snabbt beslut i fråga om fraktkostnaderna. Lösningen kan bli den förhandlingsmodell som har föreslagits av Rikstrafiken och och som också förordas av företrädare för det lokala näringslivet. Förslaget har remissbehandlats. Remissvaren skulle lämnas . Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta när det gäller fraktkostnaderna till och från ?
fr · GO11248 · 2000-11-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:248 av () till utrikesminister om svenska ambassaden i Väntetiderna för konsulära ärenden är besvärande långa vid den svenska ambassaden i . Detta drabbar bl.a. anhöriga till de många turkar från Kulu-området, som lever i . Det kan befaras att situationen kommer att bli ännu värre, om regeringen avvecklar generalkonsulatet i . Jag vill därför fråga utrikesministern: Vad avser regeringen att göra för att förbättra den konsulära servicen och korta väntetiderna vid den svenska beskickningen i ?
fr · GO11249 · 2000-11-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:249 av Per () till utrikesminister om förföljelse av falungong-utövare i Falungong introducerades i och är en form av undervisning och uråldriga rörelseövningar. Enligt undersökningar mår majoriteten utövare bra och bättre av övningarna. Den organiserade falungong-rörelsen är opolitisk, icke-kommersiell, avgiftsfri och saknar medlemsregistrering. Däremot är den föreningsregistrerad för öppenhet och insyn av vem som helst. Från början mottogs falungong väl av både allmänheten och regeringen i . Men när regeringen förstod att hela 70 miljoner kineser utövade metoden såg de ett organiserat hot i rörelsen. förbjöds falungong i alla dess former och utövare trakasserades, arresterades och misshandlades av poliser och inhyrda huliganer. har denna organiserade förföljelse eskalerat. Den internationella pressen och organisationer som Amnesty har noga följt utvecklingen och regelbundet protesterat mot förtrycket av dessa fredliga människor. Men regeringen i vill inte kännas vid kritiken. Att alla kinesiska medborgare enligt grundlag har rätt att samlas på fredligt sätt, rätt att vädja till regeringen, rätt till öppna rättegångar och rätt till advokat vid rättegångar, verkar inte alls bekomma den kinesiska regeringen. Lika lite som de medger sig skyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna enligt . Avslutningsvis vill jag fråga vad utrikesministern kan göra för att stoppa förföljelserna av falungong-utövare i , så att dessa tillerkänns sina mänskliga rättigheter och tillåts att fritt utöva sina rörelseövningar.
fr · GO11250 · 2000-11-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:250 av () till näringsminister om vägstandarden Att goda kommunikationer är en förutsättning för en god utveckling med tillväxt i hela landet är ingen nyhet. Senast i raden att konstatera detta är den regionalpolitiska utredningen som just avslutat sitt arbete. Mot bakgrund av infrastrukturens stora vikt för en positiv utveckling av hela vårt land är det djupt bekymmersamt att våra vägar tillåts falla sönder. De anslag får räcker helt enkelt inte till för att garantera driften och underhållet av det befintliga vägnätet. Detta är att likna med en stor kapitalförstöring. Det som sparas på underhåll kommer att kosta mer att åtgärda . Jag tycker inte att det är rimligt att riksdag och regering fortsätter behandla infrastrukturen som en restpost i budgeten. Till utvecklingen på vägsidan kan läggas att inte får tillräckliga resurser för att leva upp till de planer som fastlagts av . vill att en miniminivå, en s.k. skamgräns, för lägsta acceptabla vägstandard inrättas. Alla ska ha möjlighet till farbara vägar året runt. Att inrätta en "skamgräns" vore en mycket viktig signal till företag och privatpersoner att de inte behöver frukta att infrastrukturen ska försvåra deras affärer och dagliga liv. kan bara en "skamgräns" garantera detta. Min fråga till näringsminister blir följande: Avser näringsministern verka för inrättandet av en miniminivå för lägsta acceptabla vägstandard?
fr · GO11251 · 2000-11-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:251 av () till socialminister om flyktingars rätt till vård På ett Stockholmssjukhus ligger en ung afrikansk kvinna döende i aids. Med bromsmediciner hade hon kunnat klara sig längre, men kvinnan vistas illegalt i och har inte vågat söka hjälp. Hon är inte ensam. Enligt Noaks Ark finns ungefär 40@50 personer i som bär på obehandlad hiv på grund av att de är här illegalt. tog staten efter förhandlingar med på sig ansvaret för sjukvårdskostnaderna för barn som vistas illegalt i . hade då fått kritik från FN för att inte följa . Men frågan om vård som sträcker sig längre än ren akutvård för vuxna illegala invandrare har varit uppe i förhandlingarna mellan och staten utan att något hände. Det är ett moraliskt haveri att aidssjuka patienter nekas en adekvat vård som skulle förbättra deras hälsotillstånd endast på grund av att de är invandrare som är här illegalt. Det är en kränkning av deras moraliska rätt att deras intressen ska väga lika tungt som alla andras. De behandlas inte med samma hänsyn och respekt som övriga invånare i . Detta är givetvis oacceptabelt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialministern följande: Vad ämnar socialministern vidta för åtgärder för att även vuxna illegala flyktingar ska kunna få den vård som är adekvat för deras överlevnad?
fr · GO11252 · 2000-11-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:252 av Skånberg (kd) till statsrådet om körkortsundervisning på gymnasieskolan Kostnaderna för körkort har stigit så kraftigt att enbart en minoritet av 18-åriga ungdomar ser någon möjlighet att skaffa sig körkort. Ändå måste körkortsinnehav sägas vara en mycket viktig del av den allmänbildning och allmänkompetens som behövs i dagens vardags- och arbetsliv. I de flesta yrken är man kraftigt handikappad om man saknar körkort. På somliga gymnasieskolor ges möjlighet för ungdomar att ta delar av körkortsutbildningen inom gymnasieskolans ram. Vad avser skolministern göra för att bygga ut möjligheten för ungdomar att ta delar av körkortet inom gymnasieskolans ram, så att fler 18-åringar kan ta körkort?
fr · GO11253 · 2000-11-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:253 av () till socialminister om östrogenbehandling Kvinnor lever hälften av sina vuxna liv efter klimakteriet. Östrogenbehandling skrivs snart ut till majoriteten av kvinnor. Behandlingen lindrar effekterna av klimakteriebesvär och den tycks påverka risken för att insjukna i flera folksjukdomar men summan av risker och nytta hos den enskilda kvinnan är okänd. Jag kan aldrig tro att det beror på att det är den kvinnliga hälften det gäller men man kan ändå ställa den berättigade frågan om varför inte adekvat och tillräcklig forskning sker. Varför vet vi inte vilka risker halva befolkning kan utsättas för? Kvinnans klimakterium har alltid omgetts med myter, fördomar och förlöjligande. Uttryck som ofta varit kopplade till strukturer i ett patrialkaliskt samhälle. Kvinnans ställning i dessa samhällen har följaktligen också förändrats vid tiden för klimakteriet. Det finns ett samband mellan det rent medicinska och sociala förändringar i samhället. Miljoner kvinnor i världen behandlas med östrogen och i skrivs östrogen ut till av kvinnor i klimakteriet. Ofta sker förskrivningen rent slentrianmässigt och valet för den enskilda kvinnan ställs inför kan vara svårt. Medan klara, tydliga och kritiserade regler har utarbetats för försök på bl.a. apor och möss så utsätts kvinnor för historiens kanske största medicinska fullskaleförsök utan kontroll, uppföljning och utvärdering. Detta är oacceptabelt. Min fråga till regeringen är vad statsrådet vidtagit för åtgärder för att säkerställa att östrogenbehandling vilar på en vetenskaplig grund.
fr · GO11254 · 2000-11-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:254 av () till försvarsminister om försvarets bilar Efter Socialdemokraternas och mycket stora nedrustning av det svenska försvaret finns en stor mängd materiel som inte har plats i den nuvarande försvarsorganisationen. En av följderna är att försvaret skrotar ut en mycket stor mängd fordon och materiel. Beslut finns t.ex. att skrota 1850 bandvagnar och över 1000 terrängbilar. Ersättningen vid skrotning är marginell, siffror finns om kilot när de är nedplockade. Bara transportkostnaden till skrotfirman är ofta högre än skrotvärdet. Att skrota fordon som är väl fungerande och underhållna är resursslöseri. Skrotning av bra fordon innebär att mångmiljonbelopp förstörs. Många av fordonen är värda mycket mer än vad ersättningen blir vid skrotning. Det finns många runt om i landet som anmält intresse att köpa fordon från försvaret, men som fått nej. Valpar och terrängbilar skulle kunna vara bra räddnings- och servicebilar för hemvärn, företag och kommuner. Bandvagnar och terrängbilar är intressanta inte minst för dem som bor på landsbygden och har problem med dåliga vägar. Även personbilar och lastbilar har en stor marknad och militärfordon har varit lätta att sälja. Det finns väl upparbetade system för detta. Jag anser att fordon och materiel borde säljas till fortsatt användning och inte till skrotning. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att utmönstrade fordon i första hand säljs för fortsatt användning?
fr · GO11255 · 2000-11-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:255 av () till kulturminister om kulturministrar har ansett att ska vara en kulturholme. En kulturholme där både publika och praktiska konstnärliga verksamheter ryms. Och så är det än . De olika verksamheterna på är av skilda slag: Författarcentrum, Filmverkstan, Kurdiska , Folkkulturcentrum, och Teater för att nämna några. En stor del av pågående verksamheters kostnader är hyra för lokal. , som äger fastigheterna på , har sagt upp kontrakten och aviserat rejäla hyreshöjningar. I budgetpropositionen för och i motioner som behandlats i kulturutskottet finns stor samstämmighet vad avser synen på hyressättning av kulturfastigheter. Utskottet säger bl.a.: "Eftersom problemen inom kulturområdet påtalats under en följd av år och med tanke på att kulturinstitutionerna har ett erkänt bekymmersamt ekonomiskt läge utgår utskottet ifrån att regeringen utan dröjsmål påbörjar översynen inom kultursektorn." översyn pågår är det rimligt att avvaktar med att säga upp kontrakt och höja hyror. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturministern: Avser ministern verka för att , även , är en holme med både publik och praktisk kulturverksamhet?
fr · GO11256 · 2000-11-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:256 av () till näringsminister om , som byggdes , är hårt sliten. Det har medfört att den tunga trafiken på bron har begränsats och riskerar enligt att endast tillåtas för personbilar och lätta lastfordon . Det innebär att omkring 200 tunga fordon, varav ett 80-tal är bussar, tvingas till en omväg för att kunna passera . skola, Sida och bedriver verksamhet på och är beroende av dagliga leveranser av gods med lastbil och av att kollektivtrafiken fungerar. Det är enkelt att räkna ut vilka merkostnader denna avstängning skulle innebära såväl för samhället, företagen som för miljön som kollektivtrafikanter får avsevärt förlängda restider. vill rusta upp bron så att den kan nå bärigheten BK2. Kostnaden för denna upprustning beräknas till ca100 . En upprustning till BK1-standard skulle innebära en merkostnad på endast . Denna blygsamma merkostnad för att nå en konsekvent anpassning av Sandöbroarna till dagens och framtidens viktstandard borde göra det självklart att välja detta upprustningsalternativ. är en del av det svenska kulturarvet. Dessutom har den alltjämt en viktig funktion som förbindelselänk för människor och företag på ömse sidor av . Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han ämnar vidtaga för att får nödvändiga resurser för upprustning av .
fr · GO11257 · 2000-11-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:257 av () till justitieminister om livstidsstraff Vid en interpellationsdebatt uttalade justitieminister att livstids fängelse i praxis är att jämföra med fängelse. Detta innebär i så fall att den livstidsdömde normalt ska få sin dom ändrad till tidsbegränsat fängelse för att sedan villkorligt frigivas när har avtjänats. som justitieminister prövades varje begäran om omvandling med utgångspunkt från om den livstidsdömde med de till buds stående medlen kunde bedömas inte längre vara en fara för sina medmänniskor. Förra justitieministern har efter sitt återinträde 1994 givit intrycket av att ha följt denna princip. Justitieminister uttalande tyder emellertid på att en praxisändring nu ska ske och att utgångspunkten inte längre ska vara att livstidsstraff ska vara livstid utan i praktiken ett tidsbegränsat straff. Min fråga till justitieministern är: Har justitieministern för avsikt att gå tillbaka till den gamla ordningen innebärande att ett livstidsstraff i normalfallet ska omvandlas till och att villkorlig frigivning ska ske ?