ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12904 · 2000-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:904 om konkurrensförutsättningar mellan olika transportslag har frågat mig om regeringen är beredd att vidta åtgärder för att skapa lika konkurrensförutsättningar mellan olika transportslag. Frågeställaren hävdar att då invigs kommer järnvägstrafiken som passerar där att få lägre kostnader än vad som är fallet om överfarten hade skett med tågfärjor. Anledningen skulle vara att avgifter är förmånligare än . Först och främst vill jag framhålla att regeringen arbetar för att det ska råda lika konkurrensförutsättningar mellan olika transportslag. Denna princip är en av grundstenarna i det transportpolitiska programmet. Det är dock viktigt att komma ihåg att konkurrensneutralitet inte nödvändigtvis innebär att avgifterna ska vara lika för olika transportlösningar. Rättvis konkurrens uppnås om skatter och avgifter för alla transporter speglar de samhällsekonomiska kostnader som transporterna ger upphov till. Godstransporter är till för att möta olika kunders krav och behov och därför är det bra om konkurrens finns mellan olika trafikutövare. Om innebär nya möjligheter till effektiva transporter till kontinenten bör detta vara till fördel för svenskt näringsliv. Den kostnadskomponent som staten är ansvarig för, banavgiften på och farledsavgiften för tågfärjor, är förhållandevis liten. Kostnaderna för transporterna består av flera faktorer som sammantaget utgör den totala kostnaden och som har inverkan på det pris som kunden betalar för transporten. Smärre skillnader i avgiftsnivåer har därför sällan avgörande betydelse för den relativa konkurrensen. Av större betydelse för de båda transitvägarnas aktörer är att kunna erbjuda låga kostnader och konkurrenskraftig service. På detta sätt förstärks och utvecklas alltså en dynamisk konkurrens mellan de bägge alternativen. De priser som finns på de två lederna till kontinenten baseras i all väsentlighet på rena kommersiella uppgörelser mellan transportföretagen och dess kunder. Om det enbart är kostnaderna för passagen av som jämförs erhålls alltså ingen rättvis bild av kostnadsläget. Dessutom har det betydelse både vilken slutdestination godset har och vilka utländska avgifter som ska erläggas. Det här är en fråga som regeringen kontinuerligt arbetar med och följer med största intresse. har kommit med en rapport där det görs en översyn av farledsavgifterna. Denna rapport är nu ute på remiss. Godstransportdelegationen diskuterar också dessa frågeställningar i sitt arbete. Det kan också tilläggas att arbetar aktivt inom EU med att stödja en integrering av det internationella transportsystemet vilket inkluderar gemensamma principer för infrastrukturavgifter. Dessa åtgärder syftar bl.a. till att åstadkomma en rättvis konkurrenssituation genom att utforma och harmonisera tillämpningen av gemensamma regelverk för yrkesmässig trafik inom samtliga transportslag. Regeringen ska självklart även efter öppnande för godstrafik till och från kontinenten sträva efter konkurrensneutralitet.
frs · GN12905 · 2000-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:905 om regeringssammanträde i har frågat mig om vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att även genomföra ett regeringssammanträde i . Bakgrunden till frågeställningen är att regeringen den 18maj sammanträder i . Regeringssammanträden äger i regel rum i . Endast i undantagsfall sammanträder regeringen på annan ort. Det särskilda skäl som motiverar att regeringssammanträdet torsdagen den 18maj förläggs till är att regeringen samlat önskar besöka och få fördjupad kunskap om och de möjligheter som skapas i och med att nu får en ny fast förbindelse med kontinenten. Jag planerar nu inte några nya regeringssammanträden utanför . Min grundinställning är emellertid den jag gav uttryck för när jag besökte ; det är positivt att vid särskilda tillfällen förlägga regeringssammanträden också utanför . Jag vill därtill påpeka att regeringen försöker förlägga andra möten där statsråd deltar i andra delar av landet än i . Regeringen har bl.a. därför medvetet planerat de möten som kommer att hållas inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EU så att de också sprids över hela landet.
frs · GN12906 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:906 om utvärdering av föräldrabalksreformen har frågat mig vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av beslut den 5april om en utvärdering av föräldrabalksreform. Jag vill till att börja med nämna att regeringen redan i propositionen med förslag till föräldrabalksreform aviserade att reformen skulle utvärderas när den varit i kraft . Utvärderingen av reform har redan inletts. Bl.a. har fått i uppdrag av regeringen att redovisa konsekvenserna av reformen och dess påverkan på familjerättsliga arbete. Uppdraget ska redovisas den 31mars 2001. Inom ramen för uppdraget begär in samtliga domar i mål om vårdnad, boende och umgänge som har meddelats efter huvudförhandling . En tidsplan för den fortsatta utvärderingen ska nu bestämmas i . Tanken är att bl.a. ska hålla en hearing med berörda myndigheter och organisationer . Hearingen ingår som ett led i departementets eget arbete med att få kunskap om konsekvenserna av reform. Det är lämpligast att den egentliga utvärderingen därefter anförtros en utredning med sakkunniga och experter, och arbetet på utformningen av direktiven till utredningen kommer att påbörjas efter hearingen. Utredningen kommer också att få i uppdrag att se över andra frågor om vårdnad m.m., bl.a. 21kap. som innehåller regler om verkställighet.
frs · GN12907 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:907 om grupptalan har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att tillse att frågan om grupptalan blir tillfredsställande belyst innan en lagrådsremiss avsänds. Samma fråga har ställts i en interpellation av . Jag kommer att besvara interpellationen den 26maj 2000. Jag avstår därför från att här gå in i sak på frågan om grupptalan.
frs · GN12908 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:908 om finansiell leasing har frågat mig om regeringen avser att förelägga ett förslag angående konsumentleasing som innehåller regeringens inställning i frågan om finansiell leasing mellan näringsidkare. Det är fortfarande regeringens avsikt att i en kommande proposition om bl.a. konsumentleasing ta upp frågan i vilken omfattning det behövs lagstiftning om finansiell leasing mellan näringsidkare. Jag är medveten om att frågan länge varit aktuell. Prioriteringar har dock lett till att det inte varit möjligt att arbeta med frågan. Någon proposition kommer inte att kunna lämnas till förrän efter ordförandeskap i EU.
frs · GN12909 · 2000-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:909 om ökat utbyte med har frågat mig på vilket sätt och EU kan öka utbytet med efter presidentvalet och installationen av den nye presidenten . Den har uttryckt sitt stöd för den demokratiska utvecklingen på . Trots avsaknad av diplomatiska förbindelser och de restriktioner som därmed gäller i det officiella umgänget med förekommer ändå breda kontakter med . Vi har ett utbyte i substans, inte minst i form av handel. Kontakter och samarbete har etablerats på områden som IT och kommunikationer, läkemedel, bioteknik, medicinsk teknik och miljö. Ett betydande besöksutbyte förekommer med näringslivsdelegationer i båda riktningarna. Både och väntas nu bli medlemmar av . För del kommer det att leda till ett utökat samarbete och täta kontakter med EU och enskilda EU-länder på det handelspolitiska området. Genom ökade allmänna kontakter har även kulturutbytet ökat, och en rad svenska universitet och högskolor har etablerat akademiskt samarbete och utbyte med motparter i . Vi ser fram emot fortsatt utbyggda kontakter på den grund som redan etablerats.
frs · GN12911 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:911 om reglemente vid utvisning har frågat om jag avser att utforma ett reglemente som klart beskriver polismans befogenheter i form av polisbil, vapen och uniform vid avvisning via färja mellan och . Beslut som innebär att en utlänning avlägsnas från eller vägras inresa till kan fattas av antingen domstol, , eller polismyndighet. Dessa beslut kan avse utvisning eller avvisning. Det är i princip som ska verkställa beslut om avvisning eller utvisning. Därför är polis endast i undantagsfall delaktig i verkställandet av avvisningsbeslut som fattats av verket. De fall som kan vara aktuella är dels att gör den bedömningen att det kan antas att tvång kommer att behövas vid verkställigheten och därför lämnar över verkställighetsärendet till polismyndighet, dels att polismyndighet själv fattat beslut om direktavvisning. Efter vad jag har inhämtat från i och föreligger i regel inte behov av tvångsåtgärder vid avvisningar från till via färja. Därför har man bedömt att det inte finns något behov av särskilda föreskrifter i detta avseende. Det ankommer inte på mig som justitieminister att utforma detaljföreskrifter för polisens verksamhet. Mot bakgrund av att varken eller i anser att det föreligger behov av att reglera frågan kommer jag inte att vidta någon åtgärd.
frs · GN12912 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:912 om domstolsväsendet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få en mer ändamålsenlig domstolsindelning i . tar upp regeringens bedömning i skrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet @ en handlingsplan (skr. 1999/2000:106) att bör läggas samman med . Om jag förstår rätt anser han att i stället bör läggas samman med . I det remitterade förslaget från att lägga samman med en annan domstol föreslog verket att var den lämpligaste mottagaren av verksamheten vid . Efter remiss ansåg att var en lämpligare lösning. Regeringen kompletterade underlag med synpunkter från Riksåklagaren, och . Därutöver uppvaktade företrädare från och från nämndemannaföreningen i mig . Vid den sista av dessa uppvaktningar framkom bl.a. att medborgarna i , för det fall skulle avvecklas, föredrog en sammanläggning med . För undvikande av missförstånd vill jag påpeka att jag inte har uppvaktats av företrädare från . Däremot har jag i olika skrivelser tagit emot synpunkter på förslag från såväl som . Regeringen hade alltså vid sin bedömning ett fylligare underlag vid valet av sammanläggningsort. De åtgärder som jag och regeringen avser att vidta beträffande domstolsorganisationen i finns angivna i nyssnämnda skrivelse. I denna aviseras förutom nyssnämnda reform i länets norra delar också en översyn av verksamheterna vid och tingsrätter. Avslutningsvis vill jag bara informera om att regeringen inte har fattat något beslut om att avveckla . Efter det att behandlat regeringens skrivelse Reformeringen av domstolsväsendet @ en handlingsplan (skr. 1999/2000:106) kommer regeringen att fatta beslut om verksamheten vid . Detta för att ska ges möjlighet att spela en avgörande roll vid reformeringen av tingsrättsorganisationen (jfr. 1999/2000:106 avsnitt 11.3).
frs · GN12913 · 2000-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:913 om miljöstyrande vägavgifter i tätort har frågat mig vilka initiativ förbereder för att miljöstyrande avgifter i tätort ska kunna bli verklighet. Låt mig först säga att miljöstyrande vägavgifter är ett intressant medel som kan utgöra en viktig del i lösningen på trängsel- och miljöproblem i tätorter. Sådana avgifter skulle kunna bidra till två syften: dels till minskad trafik när det annars uppstår trängsel med följande miljö- och trafiksäkerhetsproblem och dels att skapa resurser för att satsa på angelägna förbättringar av transportsystemen. Som bekant kan kommuner inte själva införa miljöstyrande vägavgifter. Sådana avgifter betraktas i statsrättslig mening som en skatt. Beslut i frågan måste därför fattas av . Utredningen vägavgifter i tätort föreslår en lagstiftning inom området som skulle ge kommunerna rätt att disponera intäkter från ett sådant avgiftssystem. I remissbehandlingen mötte förslaget dock kritik, främst från rättsväsendet men också från kommuner och regioner. Förslaget ansågs av flera rättsinstanser vara oförenligt med grundlagen. Kommuner efterlyste fullt inflytande över avgiftsinstrumentet, med dagens system för parkeringsavgifter som förebild. Min bedömning är att det inte är meningsfullt att arbeta vidare med den utgångspunkt som angavs för utredningen. Jag har i stället givit mina medarbetare vid i uppdrag att analysera andra möjliga sätt att reglera införandet av vägavgifter i tätort. Uppgiften är att söka finna en lösning som är godtagbar såväl politiskt som juridiskt. Utan att föregripa detta arbete kan jag dock konstatera att det finns åtminstone två lösningar som jag ser som tekniskt möjliga: En möjlighet är att ändra grundlagen så att kommuner ges rätt att själva ta ut miljöstyrande vägavgifter. En annan möjlighet är att @ mot bakgrund av en överenskommelse mellan berörda kommuner och staten @ lägga fram varje enskilt avgiftssystem för att ta ställning till. Avslutningsvis vill jag betona att det inte är så att regeringen bromsar utvecklingen inom området. Om en region bestämmer sig för att den vill införa miljöstyrande vägavgifter är jag övertygad om att vi kan finna en modell för dess genomförande.
frs · GN12914 · 2000-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:914 om bistånd till har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta om inte situationen inför valet i förbättras. Den ser mycket allvarligt på utvecklingen i . Befrielsekampen i södra , som det svenska folket så helhjärtat stödde, handlade inte bara om självständighet utan om kamp mot rasism och mot maktövergrepp och hot som politisk metod. Tyvärr ser vi nu en återkomst just av dessa metoder i dagens . Jag klargjorde vår bestörtning över detta i ett brev till min zimbabwiske kollega . Jag hade också tillfälle att diskutera utvecklingen i med utrikesminister , när hon besökte . Jag uttryckte stöd för ansträngningar att bidra till samförståndslösningar för att få slut på våldet. är det av största vikt att allmänna val hålls inom den tidsgräns som konstitutionen föreskriver. Enligt uppgift ska president ha meddelat att parlamentsval ska hållas den 24@25 juni 2000. För att valen ska kunna genomföras korrekt och rättvist krävs att trakasserier och våld mot politiska motståndare upphör. Morden och övergreppen måste bli föremål för fullständig undersökning och de skyldiga lagföras. Dessa krav kommer fortsätta att föra fram, bilateralt och tillsammans med övriga EU. EU:s ambassadörer i har instruerats att på nytt inskärpa vikten av att skyndsamt hålla fria och rättvisa val. På vissa villkor är EU berett att sända valobservatörer till . samarbetsavtal med har löpt ut och besked lämnats om att det inte kommer att förnyas i nuvarande läge. Om situationen försämras ytterligare och val inte hålls enligt konstitutionen, kan det bli aktuellt att suspendera löpande insatsavtal, som innefattar samarbete med regeringen. Det avtalade stödet till jordreformen har redan lagts på is. anser dock att en jordreform är mycket angelägen. Efter genomförda val är därför berett att återuppta sitt tidigare stöd till en sådan reform, så snart det gjorts entydigt klart, att den zimbabwiska regeringen ämnar genomföra reformen i enlighet med generellt accepterade rättsliga principer.
frs · GN12915 · 2000-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:915 om fastighetsskatten har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för att de personer med liten eller ingen förmögenhet alls, förutom sitt hus, ska slippa hög fastighetsskatt. Om inga andra beslut fattas av kommer uttaget av både fastighets- och förmögenhetsskatt att öka när frysningen av taxeringsvärdena upphör . Regeringen har ekonomiska vårproposition bedömt att dessa förändringar i skatteuttaget inte kan godtas. Regeringen avser därför att i budgetpropositionen för lämna förslag som begränsar ökningen av skatteuttaget. , som har haft i uppdrag att utforma en mer likformig och neutral beskattning av fastigheter, har lämnat sitt slutbetänkande. I betänkandet föreslås bl.a. regler som syftar till att på olika sätt begränsa uttaget av fastighetsskatt. Betänkandet har skickats på remiss fram . Därefter kommer regeringen att ta ställning till förslagen. Jag kan därför inte nu ge besked om hur den framtida fastighetsbeskattningen ska utformas.
frs · GN12916 · 2000-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:916 om lantbrukarnas SAM-blanketter har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra kontakten mellan , länsstyrelserna och den enskilda lantbrukaren. Administrationen för både lantbrukarna och de ansvariga myndigheterna kring jordbrukarstöden har sedan EU-medlemskapet ökat mer än vad vi före EU-medlemsskapet hade kunnat föreställa oss. Trots att vi lägger ned nästan enbart på handläggningen och utbetalningen av stöd till det svenska jordbruket är situationen ansträngd på myndigheterna. Ett grundkrav på myndigheterna är att de följer förvaltningslagen. Det sker en omfattande kommunikation mellan länsstyrelserna och lantbrukarna för att alla fel i ansökningarna ska kunna rättas till, även om man kanske får en annan uppfattning när man läser lantbrukstidningarna. Kostnaden för detta rättningsarbete har uppskattats till minst en tredjedel av de resurser som används för administrationen. Det är dock svårt att helt eliminera fall där brister i ansökningarna leder till att lantbrukare går miste om stödbelopp som de med en korrekt ifylld ansökan hade varit berättigade till. Ansvaret för att en ansökan är rätt ifylld ligger alltid på lantbrukarna. För att så långt det är möjligt undvika att lantbrukare drabbas av minskade stöd eller sanktioner på grund av felaktiga ansökningar sker ett kontinuerligt utvecklingsarbete från såväl länsstyrelsernas som sida. Fr.o.m. registreras i stort sett samtliga ansökningar genom optisk läsning. Det medför att de finns inlagda i datasystemet i princip som de kommit in till . Genom detta har möjligheten för länsstyrelserna ökat väsentligt att hitta fel i jordbrukarnas ansökningar efter sista anmälningsdag. I vissa fall skulle annars enligt EU-regler en felaktigt ifylld ansökan innebära att lantbrukaren går miste om hela sitt stödbelopp. Det sker även en utveckling av möjligheten att ansöka interaktivt via Internet. Ett sådant ansökningsförfarande skulle automatiskt hindra lantbrukarna från att lämna in en felaktigt ifylld ansökan. Förutom den kontinuerliga utvecklingen av jordbruksadministrationen finns det även anledning att se över hur den är organiserad och vilka resurser den behöver. För detta ändamål har jag tillsatt en arbetsgrupp inom . Arbetsgruppen kommer att lämna sin rapport . Indirekt tittar arbetsgruppen i sitt arbete även på andra faktorer som kan ha betydelse för en väl fungerande administration. Det kan vara allt från stödregler till hur ansökningsförfaranden och handläggningsrutiner är utformade.
frs · GN12917 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:917 om lagen om assistans och bilstöd har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att lagen om bilstöd ska inkludera funktionshindrade som har ett stort behov av bil och harmonisera bilstödslagen med LSS. Reglerna för bilstöd utformades före lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och lagen (1993:389) om assistansersättning () infördes. Bilstödsreglerna medger i vissa fall inte rätt till bilstöd för personer som inte själva ska bruka fordonet som förare, vilket frågeställaren påpekar. () fick i uppdrag av regeringen att genomföra en översyn av bilstödet. I uppdraget ingick bl.a. att kartlägga stödets koppling till andra individuella stödformer. I RRV:s rapport (1999:24) uppmärksammas vissa begränsningar i bilstödet. Bl.a. med anledning av detta bereds frågan inom . Regeringen avser återkomma i frågan om bilstödet.
frs · GN12918 · 2000-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:918 om barns och mödrars välfärd har frågat socialministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förbättra situationen för barn och mödrar i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt min mening tillhör de länder i världen som har den bästa välfärden för barn och familjer. De nordiska länderna brukar ligga väl samlade i olika länderjämförelser. Att inte tillhör de tio bästa länderna i den senaste undersökningen av amerikanska skulle kunna förklaras av att inte var med i undersökningen. De finansiella problem hade under den tidiga delen av påverkade också barnens situation negativt. har vi i allt väsentligt lyckats återställa det ekonomiska familjestödet till den tidigare nivån. På vissa punkter har vi t.o.m. lyckats flytta fram positionerna och detta kommer ytterligare att understrykas när maxtaxan inom barnomsorgen och höjningen av barnbidragen genomförs. Vård, omsorg och utbildning ansvarar kommuner och landsting för. De insatserna är givetvis viktiga för barn och familjer. Staten har tillfört kommuner och landsting betydande resurser. Nuvarande prognoser visar också att kommuners och landstings skatteintäkter kommer att öka kraftigt . Det är enligt min mening viktigt att dessa ökade resurser kommer barnen till del i form av förbättrade resurser för barnverksamheterna. Jag delar inte bedömningen att ett vårdnadsbidrag skulle vara väsentligt för barnens eller mödrarnas välfärd.
frs · GN12919 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:919 om sena aborter Skånberg har frågat mig om jag är beredd att pröva frågan om de sena aborterna. I interpellationsdebatten hänvisade jag till att beslutat ta upp frågan om definitionen av barn respektive till förnyad prövning. Jag sade då att jag ville avvakta etiska rådets diskussion på den här punkten. Frågan om en förändring av tidsgränserna för sena aborter berörde jag inte alls i mitt interpellationssvar och inte heller i den efterföljande debatten. Jag har förstått att ännu inte är klar med något ställningstagande vad avser definitionen av respektive barn. Som bekant finns ingen senaste tidpunkt för abort angiven i abortlagen. Efter utgången av 18:e graviditetsveckan är abort tillåten endast om ger tillstånd till det. Det är rättsliga råd som avgör dessa ärenden. Tillstånd får lämnas endast om det finns synnerliga skäl för aborten. Tillstånd får inte ges om det finns anledning anta att fostret är livsdugligt. Aborter tillåts numera i princip inte efter 22:a graviditetsveckan annat än om havandeskapet kan antas medföra fara för kvinnans liv eller hälsa eller om fostret är så svårt skadat att det inte är livsdugligt. När det gäller frågan om definition av respektive barn avvaktar jag således fortfarande Medicinsk-etiska rådets ställningstagande i frågan.
frs · GN12920 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:920 om fetalt alkoholsyndrom Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra kunskapen bland dem som arbetar med alkoholskadade barn och för att ge personer med alkoholrelaterade fosterskador tillgång till behovsanpassade resurser. Det är angeläget att det finns kompetent personal inom alla verksamheter som berör barn. Berörd personal behöver kunskap och kompetens om de komplikationer som kan uppstå i samband med alkoholbruk under graviditeten. I såväl hälso- och sjukvårdslagen som i socialtjänstlagen finns det bestämmelser om personalens kompetens och om verksamhetens kvalitet. Inom pågår på regeringens uppdrag både kunskaps- och metodutveckling inom området. Det är huvudmännens ansvar att personalen får nödvändig kompetensutveckling. En ny nationell handlingsplan på alkoholområdet tas fram inom . Frågor om kunskap och kompetens kommer att beaktas i det arbetet. Ansvaret för att barn med alkoholrelaterade skador uppmärksammas och att de får det stöd de har behov av ligger hos landstingen och kommunerna. Barn med allvarliga alkoholskador torde omfattas av bestämmelserna i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Kommuner och landsting har tilldelats extra resurser för att de grundläggande verksamheterna vård, skola och omsorg ska kunna bedrivas på ett tillfredsställande sätt. Detta förbättrar förutsättningar för landsting och kommuner att ge dessa verksamheter en tillfredsställande kvalitet.