ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12858 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:858 om kompensation för höjd vägtrafikskatt och bränsleskatt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera skogslänen för deras ökade kostnader för busstrafiken på grund av diesel- och fordonsskattehöjningarna. har i sin fråga uppgett att kompensationen för höjningen av fordons- och bränsleskatterna missgynnar glesbefolkade län med långa avstånd och att dessa inte blir kompenserade fullt ut. Höjningen av skatten på dieselolja var ett steg i den ökade miljörelateringen av skattesystemet. Höjningen kan bidra till att minska försäljningen av dieselolja och därmed minska de miljöskadliga utsläppen. Regeringen har för avsikt att följa effekterna av skattehöjningen med avseende på miljöpåverkan och konkurrenskraft. Någon kompensation för höjningen av skatten på dieselolja har däremot inte utlovats och regeringen har inte heller för avsikt att ge någon sådan kompensation. När riksdag och regering väljer att kompensera för förändrade kostnader inom kommunsektorn sker detta normalt genom att höja eller sänka nivån på de generella statsbidragen. Dessa betalas till huvuddelen ut som ett enhetligt belopp per invånare. Regeringen har inte funnit skäl att kompensera sektorn genom att inrätta ett specialdestinerat statsbidrag för detta ändamål. Regeringen avser dock att följa utvecklingen inom kollektivtrafiken med avseende på effekterna av fordonsskattehöjningen.
frs · GN12859 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:859 om åtgärdspaket för har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta, innan garnisonens stängning den 1juli, för att kunna presentera ett konkret åtgärdspaket för , vilket bl.a. innehåller de utlovade 215 statliga arbetstillfällena samt ett övertagande av garnisonsområdet och den mark som använts för övnings- och skjutfältsverksamhet. I regeringens skrivelse 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsprogram främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten beskrivs det planerade arbetet för nio kommuner, däribland . Regeringen har presenterat vissa åtgärder i tre av dessa kommuner, nämligen , och . I skrivelsen anges vissa konkreta åtgärder för . Statlig mark, fastigheter och andra anläggningar som används för militära ändamål ska ställas till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på gynnsamma affärsmässiga villkor. 120 helårsstudieplatser inom dataelektronik och polymerteknik ska anordnas på Högskolans i campus, med början . Till det kommer att ca 215 statliga arbetstillfällen ska lokaliseras till . Inom arbetar nu den s.k. Omställningsgruppen med att i samarbete och samförstånd med de berörda kommunerna ta fram förslag till åtgärder och nya verksamhetsinriktningar i kommunen. I arbetet ingår följande steg: 1) omvärldsanalys, 2) brett förankrad vision, 3) kommunens förändringsstrategi, 4) handlingsplan, 5) genomförande. Omställningsgruppen koncentrerar sig vad avser på att driva diskussionerna med och Vasallen om mark, fastigheter och anläggningar. Vad särskilt gäller lokaliseringen av ca215 statliga arbetstillfällen är det en process som inte bör stressas fram, då åtgärden ska ses som ett medel att förstärka de utpekade framtida verksamhetsinriktningarna i de kommuner som berörs. Regeringens utgångspunkt är därför att lokaliseringsbeslut ska ske först efter ett ordentligt analysarbete och omfattande kontakter med berörda parter.
frs · GN12860 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:860 om avtalsperiod för tågupphandling har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder som möjliggör en upphandling för tågtrafiken i Bergslagen. Först vill jag betona att regeringen ser mycket positivt på den utveckling av järnvägstrafiken som är på gång i Bergslagen och anser att den aktuella försöksverksamheten med en gemensam upphandling av regional och interregional trafik kan bidra till att skapa ett mycket attraktivt trafiksystem. har i enlighet med budgetpropositionen för bemyndigat regeringen att besluta om den ram som ska gälla för Rikstrafikens åtaganden vad avser medel för upphandling åren 2001@2005. För att regeringen skulle medge längre avtalstider som sträcker sig längre fram i tiden än krävs ett nytt riksdagsbeslut. Den av trafikhuvudmännen (THM) upplevda risken att staten skulle dra sig ur åtagandet måste betraktas som liten. Statens tillskott på max går via anslaget till Rikstrafiken och myndigheten gör bedömningen av vilken trafik som ska upphandlas. Självfallet kan besluta om minskat totalt anslag till Rikstrafiken. Med utgångspunkt i den högprioritering som Rikstrafiken gjort av Bergslagstrafiken måste dock risken för en neddragning av den trafiken bedömas minimal. Det finns en brist på modern järnvägsmateriel, inte minst moderna motorvagnar. Det är därför rimligt att anta att leasing-/hyresavtalen för de aktuella fordonen skulle kunna lösas/övertas av annan THM eller operatör om trafiken i Bergslagen mot förmodan skulle minska eller avvecklas. Därmed minskar THM:s risktagande ytterligare. Trafikhuvudmännens åtagande vad gäller investeringar i fordonsmateriel innebär rimligen inget större risktagande än vad som gäller för andra THM som investerar i järnvägsfordon. THM i och har köpt/leasat fordon för den järnvägstrafik som man redan bedriver, utan denna typ av statligt åtagande. Några av befintliga fordon avses dessutom enligt uppgift ingå i det kommande trafikupplägget. Eftersom staten är beredd att satsa medan THM tillsammans skjuter till för ett trafikupplägg som i första hand ska utveckla det regionala, och i viss mån det mellanregionala, resandet är det inte orimligt att THM bör kunna stå för ett visst risktagande vad gäller fordonskostnaderna. Mot bakgrund av de insatser regeringen beslutat om anser jag att regeringen mycket starkt bidragit till att skapa gynnsamma förutsättningar för en utvecklad tågtrafik i Bergslagen.
frs · GN12861 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:861 om ersättningsjobb till har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att uppfylla givna löften till Falu kommun avseende ersättningsjobb med anledning av nedläggningen av Dalregementet/Dalabrigaden. I regeringens skrivelse 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsprogram främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten beskrivs det planerade arbetet för nio kommuner, däribland . Regeringen har presenterat vissa åtgärder i tre av dessa kommuner, nämligen , och . I skrivelsen anges vissa konkreta åtgärder för . Statlig mark, fastigheter och andra anläggningar som används för militära ändamål ska ställas till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på gynnsamma affärsmässiga villkor. ska anordna totalt 150 helårsstudieplatser, dels för vidareutbildning av lärare och skolledare, dels för andra skräddarsydda utbildningar, med början . Ca 135 statliga arbetstillfällen ska lokaliseras till , och den s.k. Omställningsgruppen inom har i uppdrag att, i samarbete med Falu kommun, berörda myndigheter och lokalt näringsliv, skapa förutsättningar för etablering av ytterligare ca 50 privata arbetstillfällen i . Omställningsgruppen ska särskilt arbeta med att stimulera kommunernas förutsättningar för tillväxt, samt befintligt näringsliv. Den ska även medverka vid genomförandet av etableringar av privata företag och vid lokaliseringar av statlig verksamhet. Jag har erfarit att Omställningsgruppen och kommunen har etablerat ett bra och konkret samarbete. Man har i gott samförstånd @ som också inbegriper de viktigaste regionala aktörerna @ kommit fram till hur omställningsarbetet bör bedrivas för att ge ett bra och hållbart resultat. Det viktigaste nu är att fullfölja och komplettera det analys- och strategiarbete som gjorts för att tydliggöra Faluns profil och utvecklingslinjer för framtiden. Detta arbete kommer säkerligen att underlätta för alla berörda att bedöma och hantera konkreta idéer och projekt om både privata arbetstillfällen och offentliga verksamheter. Regeringen står självklart fast vid sina utfästelser om ersättningsjobb till . Vad särskilt gäller lokaliseringen av ca 135 statliga arbetstillfällen så bör den inte stressas fram. Åtgärden ska ses som ett medel att förstärka de utpekade framtida verksamhetsinriktningarna i de kommuner som berörs. Regeringens utgångspunkt är därför att lokaliseringsbeslut ska ske efter ett ordentligt analysarbete och omfattande kontakter. Denna inställning delas även av Faluns kommunledning, vilket bl.a. framkom vid ett möte i .
frs · GN12862 · 2000-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:862 om företagens konkurrenssituation har frågat mig om vad jag ämnar vidta för åtgärder för att minska de svenska företagens konkurrensnackdelar gentemot övriga mot bakgrund av att företaget i försatts i konkurs och företagets 21 anställda nu blir av med sina arbeten. Att jämföra företagsklimatet mellan länder är svårt men flera jämförelser av internationella organisationer tyder på att ligger relativt väl till. Exempelvis ligger på nionde plats i en nyligen publicerad sammanvägd konkurrenskraftsbedömning av 47 länder gjord av . har enligt institutet kraftigt förbättrat sin position jämfört med då låg på sjuttonde plats. Trots detta är det angeläget att position stärks ytterligare och regeringen har vidtagit flera åtgärder i detta syfte. Exempelvis kan nämnas att regeringen har förbättrat villkoren för avsättningar till periodiseringsfond för samtliga företag och avskaffat de allra flesta av de s.k. stoppreglerna för fåmansföretag. I vårpropositionen föreslår regeringen ytterligare förenklingar och förbättringar inom företags- och kapitalbeskattningsområdet som särskilt gynnar små och medelstora företag. Vad avser förhållandena inom åkerinäringen har regeringen presenterat ett transport- och näringspolitiskt handlingsprogram för svensk åkerinäring i propositionen om ändrad verksamhetsform för SJ m.m. (1999/2000:78). I programmet aviserar regeringen att den beslutat intensifiera arbetet med att skapa goda förutsättningar för en konkurrenskraftig svensk åkerinäring genom att ge den långsiktigt hållbara förutsättningar och spelregler. I programmet redovisas en rad olika åtgärder, bl.a. vad gäller kontroll av yrkesmässig trafik, EU-arbete för ökad harmonisering och om framtida vägtrafikbeskattning. Som en del i det fortsatta arbetet har inom inrättats en analys- och arbetsgrupp för åkerinäringen med representanter för branschen och fackliga organisationer. Gruppen ska analysera vilka särskilda problem som finns inom branschen och hur de svenska åkeriföretagens konkurrenskraft kan stärkas.
frs · GN12863 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:863 om småskalig energiverksamhet har frågat mig om jag har för avsikt att undanröja de hinder som finns för etablering av småskalig vattenkraft. Hindren för att bygga småskaliga vattenkraftverk är i huvudsak två. Det ena är ekonomin, eftersom investeringskostnaden i dessa småskaliga anläggningar är hög i förhållande till energiproduktionen. Småskalig vattenkraft belastas i allmänhet också av höga driftskostnader. Med nuvarande låga elpriser är det därför normalt inte ekonomiskt lönsamt att bygga utan särskilda subventioner. Genom utveckling av enklare, billigare och mer driftsäker och underhållsfri utrustning kan ekonomin förbättras. Det andra stora hindret är kravet på låg miljöpåverkan. Normalt gäller att miljöpåverkan blir mindre vid restaurering av nedlagda kraftverk, där det redan finns en fördämning, än vid uppförande av helt nya kraftverk. Det som hindrar en utbyggnad är i flertalet fall en kombination av miljöpåverkan och ekonomi. ersattes vattenlagen (1983:291) av (1998:808) och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Lagbestämmelsernas sakliga innehåll är dock till stora delar oförändrat. Tillstånd för etablering av vattenkraftsanläggningar prövas i första hand av miljödomstolen, utifrån de nämnda lagarna. I domstolens bedömning ingår bl.a. att bedöma miljöeffekter, exempelvis effekter på djur- och växtliv, men även att granska de ekonomiska förutsättningarna för investeringens lönsamhet. Tillstånd får lämnas endast om verksamhetens fördelar från allmän och enskild synpunkt överväger kostnaderna samt eventuella skador och olägenheter av den. Den småskaliga och ofta miljövänliga elproduktionen är ett viktigt inslag i det energipolitiska program som beslutade . I programmet ingår investeringsbidrag till småskaliga vattenkraftsanläggningar av investeringskostnaden. Bidrag kan ges till uppförande av nya vattenkraftverk, upprustning av nedlagda vattenkraftverk eller höjning av effekten i befintliga kraftverk. Anläggningen bör vara kostnadseffektiv och ett grundläggande krav är att det finns en gällande vattendom. Den småskaliga vattenkraften åtnjuter även sådana generella stöd som generellt lämnas till all småskalig elproduktion. Hit hör ett tillfälligt stöd på 9öre per kWh november 1999@december 2000, som prövas av Europeiska kommissionen. Vidare har, enligt bestämmelserna i ellagen, småskaliga elproduktionsanläggningar en nedsatt nätavgift. Dessutom ska eventuella fördelar för nätägare av att det finns lokal produktion ansluten till nätet, såsom minskade energiförluster i nätet och lägre kostnader för anslutning till angränsande nät tillfalla producenten. I pågår en översyn av stödsystemet för all småskalig elproduktion. Inom ramen för detta arbete behandlas ett samlat förslag till ekonomiskt stöd till småskalig elproduktion, således även till småskalig vattenkraft.
frs · GN12864 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:864 om skadeverkningar av ozonnedbrytande utsläpp i och 865 om åtgärder mot ozonnedbrytande utsläpp har frågat mig vilka förberedelser som vidtas för att minska skadeverkningarna av ozonnedbrytande ämnen i och hur jag avser att agera för att få stopp på ytterligare ozonnedbrytande utsläpp. har en förordning (SFS 1995:636) som reglerar tillverkning, användning och försäljning av ämnen som bryter ned ozonskiktet. Enligt denna förordning är huvudregeln att det är förbjudet att använda, tillverka eller sälja ozonnedbrytande ämnen bl.a. CFC, HCFC och haloner. Det finns fortfarande några få undantag från dessa förbud, men dessa blir allt färre. När det gäller ämnesgruppen CFC får inte heller begagnade varor som innehåller CFC säljas yrkesmässigt. Inom EU finns en motsvarade förordning om ozonnedbrytande ämnen . Denna förordning revideras och de nya reglerna kommer sannolikt att träda i kraft . EU:s nya förordning innebär en skärpning av tidigare gällande regler för tillverkning, användning och försäljning av ozonnedbrytande ämnen. T.ex. skärps reglerna för användning av HCFC och ett förbud införs mot export av begagnad utrustning som innehåller vissa ozonnedbrytande ämnen. har haft en aktiv roll i detta arbete. Globalt regleras ozonnedbrytande ämnen av det s.k. Montrealprotokollet. Enligt detta internationella miljöavtal ska tillverkning, användning och försäljning av ozonnedbrytande ämnen successivt elimineras. Montrealprotokollets regler revideras och skärps . har ända sedan tillkomsten av protokollet varit pådrivande i detta arbete. Vi avser att även fortsättningsvis driva på utvecklingen med skärpningar av reglerna i Montrealprotokollet. har föreslagit ytterligare skärpningar av den svenska förordningen, bl.a. med avseende på reglering av HCFC och metylbromid. Dessa förslag kommer att hanteras i samband med att gör de ändringar som behövs för att de svenska reglerna ska anpassas till de kommande EU-reglerna.
frs · GN12865 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:864 om skadeverkningar av ozonnedbrytande utsläpp i och 865 om åtgärder mot ozonnedbrytande utsläpp har frågat mig vilka förberedelser som vidtas för att minska skadeverkningarna av ozonnedbrytande ämnen i och hur jag avser att agera för att få stopp på ytterligare ozonnedbrytande utsläpp. har en förordning (SFS 1995:636) som reglerar tillverkning, användning och försäljning av ämnen som bryter ned ozonskiktet. Enligt denna förordning är huvudregeln att det är förbjudet att använda, tillverka eller sälja ozonnedbrytande ämnen bl.a. CFC, HCFC och haloner. Det finns fortfarande några få undantag från dessa förbud, men dessa blir allt färre. När det gäller ämnesgruppen CFC får inte heller begagnade varor som innehåller CFC säljas yrkesmässigt. Inom EU finns en motsvarade förordning om ozonnedbrytande ämnen . Denna förordning revideras och de nya reglerna kommer sannolikt att träda i kraft . EU:s nya förordning innebär en skärpning av tidigare gällande regler för tillverkning, användning och försäljning av ozonnedbrytande ämnen. T.ex. skärps reglerna för användning av HCFC och ett förbud införs mot export av begagnad utrustning som innehåller vissa ozonnedbrytande ämnen. har haft en aktiv roll i detta arbete. Globalt regleras ozonnedbrytande ämnen av det s.k. Montrealprotokollet. Enligt detta internationella miljöavtal ska tillverkning, användning och försäljning av ozonnedbrytande ämnen successivt elimineras. Montrealprotokollets regler revideras och skärps . har ända sedan tillkomsten av protokollet varit pådrivande i detta arbete. Vi avser att även fortsättningsvis driva på utvecklingen med skärpningar av reglerna i Montrealprotokollet. har föreslagit ytterligare skärpningar av den svenska förordningen, bl.a. med avseende på reglering av HCFC och metylbromid. Dessa förslag kommer att hanteras i samband med att gör de ändringar som behövs för att de svenska reglerna ska anpassas till de kommande EU-reglerna.
frs · GN12866 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:866 om Östgös har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att projekt ska kunna utvecklas och på ett bra sätt bidra till arbetstillfällen i ett annars regionalt utsatt område. Efter kontakt med bl.a. jordbruksministern har jag erfarit att detta projekt inte är något formellt ärende hos regeringen. Däremot har, vilket också påpekar, kontakter etablerats mellan intressenter i projektet och olika myndigheter. Jag utgår från att dessa handlägger ärendet enligt de direktiv och riktlinjer som regeringen har ställt upp.
frs · GN12867 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:867 om färjetrafiken i har frågat mig om regeringen är beredd att vidta åtgärder så att färjeleden i klassificeras som allmän. Frågan är ställd mot bakgrund av regeringens beslut om att förändra den enskilda färjeleden i kommun till allmän. Regeringens beslut gällde ett överklagande från kommun av beslut att avslå kommunens framställning om att förändra färjeleden från enskild till allmän. Jag utgår från att fråga avser färjeleden till , m.fl. öar. Regeringen har inga ärenden som gäller förbindelserna till dessa öar. Det är en av uppgifter att besluta om förändringar av enskilda och allmänna vägar, inklusive färjeleder. Först vid ett överklagande av beslut har regeringen att ta ställning till frågan. Frågan om huvudmannaskap och ekonomiska bestämmelser för förbindelserna i våra skärgårdar är ofta föremål för diskussion. Den utredning som regeringen tillsatt för att analysera och överväga ändringar av vissa bestämmelser som berör enskilda vägar ska därför även behandla frågor om färjor. Utredningen ska enligt direktivet vara slutförd senast den 31december 2000.
frs · GN12868 · 2000-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:868 om arbetsmarknadens parter och arbetsmiljön har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att arbetsmarknadens parter med kraft ska ta sig an arbetsmiljöproblematiken. Jag vill till att börja med instämma i behovet av en helhetssyn när det gäller sjukskrivningar, arbetsskador, förebyggande arbetsmiljöarbete och rehabilitering. Jag vill peka på att för sin del i samband med vårpropositionen har angivit att arbetsmiljöfrågorna, förutom t.ex. sysselsättning och kompetensutveckling, är prioriterade frågor. tillsatte jag på regeringens uppdrag en arbetsgrupp inom med uppgift att analysera den stora ökningen av arbetsbetingad ohälsa som har samband med stress och andra organisatoriska och sociala faktorer. Arbetsgruppen ska ta fram en handlingsplan som anger en strategi för att komma till rätta med utvecklingen och för att åstadkomma en förnyelse av arbetsmiljöarbetet. I gruppen ingår representanter för olika departement inom och experter från berörda myndigheter. I gruppens uppgifter ingår bl.a. att överväga arbetsmarknadsparternas roll i det framtida arbetsmiljöarbetet. En referensgrupp i vilken parterna ingår har knutits till arbetsgruppen. Arbetsgruppen ska lämna en första rapport den 15maj 2000. Slutrapporten ska lämnas senast den 1september 2000. I övrigt pågår det arbete i ett flertal utredningar som berör de aktuella frågorna. Det gäller t.ex. (S1999:54) och Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S1999:08). Ett gemensamt beredningsarbete inom för att komma till rätta med den ökande ohälsan och dess kostnader kommer vidare att fortsätta . Jag är mot den här bakgrunden inte beredd att redovisa vilka åtgärder som jag anser bör vidtas på arbetsmiljöområdet. Jag kan dock konstatera att det finns ett stort utrymme för arbetsmarknadsparternas egna initiativ och åtgärder på området.
frs · GN12870 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:870 om svensk alkoholpolitik har frågat mig om regeringen har för avsikt att överge prisinstrumentet som en viktig del i den svenska alkoholpolitiken. Regeringen har i den proposition om ändrade regler för privat införsel av alkoholdrycker m.m., prop. 1999/2000:121, som överlämnades till den 27april 2000 uttalat att man avser att återkomma med förslag till åtgärder på skatteområdet i budgetpropositionen för . I anslutning därtill kommer regeringen att presentera en ny nationell handlingsplan för alkoholförebyggande åtgärder. Möjligheten att använda alkoholskatten som ett styrmedel för att begränsa totalkonsumtionen av alkohol beror i hög grad på om man kan skattebelägga all alkoholkonsumtion i . Den svenska ekonomins ökande öppenhet och medlemskapet i EU är förhållanden som kan påverka detta. ska även fortsättningsvis behålla målet om att begränsa alkoholens skadeverkningar och verka för att minska den totala alkoholkonsumtionen. Detta måste dock främst ske genom aktiva informationsinsatser och opinionsbildande åtgärder, särskilt mot vissa riskgrupper och storkonsumenter. Till detta återkommer regeringen i den kommande alkoholpolitiska propositionen.
frs · GN12871 · 2000-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:871 om försäljningsförbud mot djurtestad kosmetika inom EU de har frågat mig om vilken inställning jag och regeringen avser att inta i EU när det gäller förbud mot försäljning av djurtestad kosmetika. Europeiska kommissionen har lagt fram ett förslag till direktiv om ändring av rådets direktiv /768/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter. Det tidigare förbudet mot att saluföra produkter innehållande beståndsdelar som har testats på djur efter den 1juli 2000 ska enligt kommissionens förslag ändras till ett totalförbud mot djurförsök i EU. Detta förbud syftar dels till att anpassa till dem som gäller inom WTO, och dels att på ett effektivare sätt slå vakt om djurens välbefinnande. I avvaktan på att förbudet mot djurförsök träder i kraft önskar kommissionen uppskjuta förbudet mot marknadsföring av djurtestade produkter . har erhållit förslagen till direktiv från kommissionen. Det kommer att beredas inom och diskuteras med kommissionen en första gång den 5maj .