ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12588 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:588 om mänskliga rättigheter i och 634 om arresteringar av tre kurdiska borgmästare har frågat hur jag avser agera för att ska respektera mänskliga rättigheter och inte fängsla av folket valda politiker. har frågat mig vad jag inom EU tänker göra för att förmå den turkiska staten att respektera de mänskliga rättigheterna. Det är min avsikt att besvara bägge dessa frågor genom detta svar. Det var oroande och uppseendeväckande att tre borgmästare som representerar partiet från sydöstra greps och häktades, anklagade för samröre med . De tre borgmästarna har blivit valda i demokratiska val som representanter för ett legalt turkiskt parti. Representanter för HADEP har mottagits av president för att bl.a. diskutera regional utvecklingspolitik. De domar som avkunnades mot 18 medlemmar i är också ett oroande tecken. När jag samtalade med borgmästaren i , Feridun Celik, i samband med mitt besök i den 17@18 februari var hans budskap att HADEP med fredliga och demokratiska medel eftersträvade bättre respekt för mänskliga rättigheter i hela innefattande möjligheter till undervisning och TV- och radiosändningar på kurdiska. Den följer mycket noga den uppkomna situationen. Den svenske ambassadören i har framfört den oro till det turkiska utrikesministeriet och har löpande kontakt med de turkiska myndigheterna i ärendet. Den har också stött en uppvaktning som företagits hos det turkiska utrikesministeriet av den lokala EU-trojkan i . De tre borgmästarna försattes på fri fot men får tills vidare inte lämna . De har dessutom återinstallerats i sina ämbeten av den turkiske inrikesministern. Detta är naturligtvis tillfredsställande och kan ses som ett medgivande att de uppseendeväckande metoder som användes av de lokala myndigheterna vid gripandet av borgmästarna var omotiverade. ska påpekas att borgmästarna fortfarande hotas av stränga straff om de befinnes skyldiga till de brott de åtalats för. Det inträffade understryker vikten av att undantagstillståndet i sydöstra provinser hävs. Regeringen avser, bilateralt och inom ramen för EU-samarbetet, fortsätta kräva att uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna om demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. måste som kandidatland anpassa sig till europeisk rättsordning genom ny lagstiftning och genom effektivare tillämpning av den lagstiftning som redan finns.
frs · GN12589 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:571 om presidentvalet i samt 589 och 618 om och har frågat mig vad regeringen avser göra för att värna demokratin i från hot om militärt ingripande från sida. Låt mig först säga att den reagerar kraftigt mot att använder militära hot som påtryckningsmedel i konflikten med . framtida status är en fråga som måste lösas på fredlig väg. Detta har vi från svensk sida framhållit vid upprepade tillfällen. Den har uttryckt sitt stöd för den demokratiska utvecklingen på . Trots avsaknaden av diplomatiska förbindelser och restriktioner i det officiella umgänget med förekommer ändå breda kontakter mellan och och ett utbyte i substans, inte minst i form av bilateral handel. Kontakter och samarbete har etablerats på områden som IT, läkemedel, bioteknik, medicinsk teknik och miljö. Diskussioner pågår om möjligheterna till en överenskommelse med för att undvika dubbelbeskattning. Genom ökade allmänna kontakter har även kulturutbytet ökat, och en rad svenska universitet och högskolor har etablerat akademiskt samarbete och utbyte med motparter i . Ett väl utbyggt kontaktnät mellan och omvärlden stärker förutsättningar att stå som ett demokratiskt föredöme i hela regionen. Det är också det bästa stöd vi kan ge det demokratiska .
frs · GN12591 · 2000-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:591 om hjälpmedel i folkbildning och vuxenutbildning har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att tydliggöra ansvarsfördelningen för hjälpmedel i folkbildning och vuxenutbildningen mellan olika myndigheter. har fått i uppdrag att bl.a. analysera och kartlägga ansvarsfördelningen mellan stat, kommun, landsting och den enskilde vad gäller utbildning för funktionshindrade vuxenstuderande och omvårdnad i anslutning till utbildningen. ska avlämna sitt betänkande . Jag kommer då att ta de frågor som rör funktionshindrades situation i utbildningen på stort allvar, och regeringen har för avsikt att återkomma med förslag i den proposition om vuxnas lärande som beräknas lämnas till i slutet av detta år.
frs · GN12592 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:592 om storkprojektet i har frågat mig om jag avser att verka för ändrade regler gällande veterinär- och styckningskraven på storkfoder. Förbud mot användning av s.k. kadaverprodukter som djurfoder, dvs. användning av produkter från självdöda djur, från djur som slaktats men inte veterinärbesiktigats eller från sjukligt förändrade delar av slaktade och besiktigade djur infördes i lagen (1985:295) 1988. Bakgrunden till förbudet var såväl etiska motiv som djurhälsomotiv. Genom ändringar av foderlagen utvidgades det s.k. kadaverförbudet till att omfatta också pälsdjur. Ändringen trädde i kraft . Från det datumet gäller alltså kadaverförbudet samtliga djur som utfodras, med undantag för kräldjur och groddjur. Foderlagen gäller inte hanteringen i enskilda hem av foder avsett för sällskapsdjur. Ytterligare bestämmelser på området finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1998:34) om hantering av djurkadaver och annat animaliskt avfall. I den gemensamma EG-lagstiftningen finns ingen bestämmelse motsvarande det svenska kadaverförbudet. Inför det svenska EU-medlemskapet fick efter förhandlingar övergångsbestämmelser i fråga om bl.a. förbudet mot användning av kadaver som foder. Dessa löpte ut . Mot bakgrund av i första hand BSE-krisen, som fördjupades och som alltsedan dess varit en aktuell fråga inom EU och som ökat medvetenheten beträffande riskerna för djur- och folkhälsan, pågår nu inom kommissionen ett arbete med sikte att lägga fram ett förslag beträffande nya bestämmelser om animaliskt avfall. Förslaget kommer med största sannolikhet att innehålla bestämmelser om införande av ett förbud mot användning av kadaver som foder i hela gemenskapen. kommer som detta arbete pågår fortsätta att tillämpa sin nationella lagstiftning beträffande kadaverförbudet. Kadaverförbudet är alltså från bl.a. djurhälsosynpunkt väl motiverat. Det har emellertid kommit till min kännedom att förbudet medfört betydande problem i vissa fall, där storkprojektet i som tar upp i sin fråga utgör ett exempel. Jag har för avsikt att låta se över om tillämpningen av kadaverförbudet i vissa speciella fall inte kan anses motiverad med hänsyn till de negativa konsekvenser som förbudet innebär, men givetvis under hänsynstagande till djurhälsoaspekterna.
frs · GN12593 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:593 om administration av EU-stöd har frågat mig vad jag avser göra för att minska byråkratin kring jordbruksadministrationen. är ansvarigt för utbetalningen av jordbrukarstöden i . Verket har även ansvaret för att se till att rätt ersättning når rätt mottagare, vilket åstadkoms genom att i samråd med länsstyrelserna utforma gemensamma rutiner för hanteringen av jordbrukarstöden. Detta arbete är nödvändigt för att säkerställa att de krav som EU ställer på den svenska administrationen uppfylls och att därigenom, i så stor utsträckning som det är möjligt, undviker att drabbas av ekonomiska sanktioner. Den gemensamma jordbrukspolitiken är så omfattande, både budgetmässigt och i antalet stöd att en betungande administration är oundviklig. Detta är också en av anledningarna till att regeringen anser att reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken är nödvändiga. På kort sikt arbetar regeringen för att förenkla gemensamma regler och förordningar där detta är möjligt. Alltsedan medlemskap i har det, trots genomförda rationaliseringar inom administrationen, ställts allt högre krav på såväl som på länsstyrelserna genom det ökade antalet stöd. Detta har skett inte minst genom omfattande miljö- och landsbygdsprogram som är en följd av höga ambitioner på miljöområdet. Sammantaget har administrationen krävt alltmer resurser. har man löst detta resursbehov genom att besluta om att tilldela och länsstyrelserna särskilda medel utöver det ordinarie anslaget. Detta har dock varit en temporär lösning. För att hitta en långsiktigt stabil lösning för jordbruksadministrationen, som är kostnadseffektiv, har det inom därför tillsatts en särskild arbetsgrupp med uppdrag att lämna förslag till effektivisering och finansiering av administrationen på det jordbrukspolitiska området. Uppdraget ska redovisas .
frs · GN12595 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:595 om frågesport i TV har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en översyn av relevanta regelverk för att åstadkomma en enhetlig myndighetspraxis vad gäller gränsen mellan lotteri och tävling. Lotterier regleras av lotterilagen (1994:1000). En översyn av lotterilagen görs i den s.k. (dir. 1997:112). Utredningen ska enligt direktiven se över lotterilagens definitioner, begrepp och tillämpningsområden. slutbetänkande kommer att överlämnas till . Någon ytterligare översyn av gällande regelverk är inte planerad.
frs · GN12596 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:596 om elektroniskt körkort Skånberg har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att skynda på processen mot färdigutveckling och introduktion av elektroniska körkort. Jag vill inleda med att kommentera Skånbergs påstående att installation av elektroniska körkort skulle förhindra körkortslösa förare att köra bil och därmed kunna rädda 100 människors liv. Kravet på körkort för att få köra fordon blir meningsfullt endast om fordonsförarens innehav kontrolleras effektivt. Jag kan hålla med om att en form av automatisk kontroll vore effektivare än den kontroll vid vägkant som görs . Ett sätt att automatisera kontrollen är att som Skånberg nämner ställa krav på användning av elektroniskt körkort. Jag kan se trafiksäkerhetspotentialer med elektroniska körkort, åtminstone i teorin. Ett elektroniskt körkort kan även integreras med t.ex. fordonets säkerhetssystem eller ett differentierat behörighetssystem till fordonet. Ett fullt utbyggt svenskt elektroniskt behörighetssystem som talar om omfattar elektroniska körkort, en fordonsenhet som läser körkortet m.m., central databas samt kommunikationssystem mellan fordon och central databas. En utredning från skattar kostnaderna för ett sådant system till , således en ansenlig summa. Jag vill påpeka att har varit drivande vad gäller utveckling av elektroniskt körkort och på svenskt initiativ tillsatte 1998 en arbetsgrupp för att analysera fördelar och nackdelar med ett elektroniskt körkort. Arbetsgruppen lämnade sin slutrapport . Med ledning av den kan jag konstatera att användning av elektroniska körkort kräver samordning inom EU och att det kommer att dröja minst ett årtionde innan alla svenska körkort kan användas elektroniskt. Det krävs bl.a. att EG:s körkortsdirektiv ändras så att det blir tillåtet att använda mikrochips på körkortet. Mina slutsatser är att obligatoriska körkortssystem, som t.ex. skulle kunna förhindra olovlig körning, kan bli verklighet först på . Många av de säkerhetssystem som nämns i samband med elektroniskt körkort kommer sannolikt utvecklas utan en direkt koppling till körkortet. T.ex. har stöldskyddet på moderna bilar utvecklats rejält . Då ny teknik kräver ett inom EU samordnat införande ser jag som en viktig del i vår strategi att fortsatt driva på utveckling av elektroniska körkort och annan ny teknik för ökad trafiksäkerhet inom EU. En del av detta arbete är att under ordförandeskap 2001 anordna ett högnivåmöte i denna fråga. En annan del i strategien är att inom på olika sätt stimulera fordonsindustrin att vidare utveckla elektroniska säkerhetssystem, med eller utan elektroniskt körkort.
frs · GN12597 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:597 om avveckling av personal Skånberg har frågat mig vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa att åtgärder som vidtas på förbanden inte försvårar för avvecklingsförbanden att återuppta verksamheten om väljer att besluta annorlunda . Skånberg anför att det inom de förband som av regeringen utpekats som avvecklingsförband i propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) pågår ett omfattande arbete med att avveckla såväl personal som materiel, trots att fattar beslut i frågan först . Att som statsråd kommentera de åtgärder som överbefälhavaren vidtar i sin egenskap av myndighetschef vore felaktigt. Överbefälhavaren har att fatta de beslut som han anser vara nödvändiga och han bär också ansvaret för dem. Jag och regeringen utgår därvid självfallet från att överbefälhavarens åtgärder är förenliga med det beslut som slutligen kommer att fatta beträffande utformningen av det nya försvaret. Efter riksdagsbeslutet kommer regeringen, genom en ändring av regleringsbrevet, att styra Försvarsmaktens genomförande av det beslut som fattat.
frs · GN12599 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:599 om förslag om valreservat i har frågat mig om den inställning beträffande förslag om ett valreservat i . och föreslog inför förra årets möte i med () att ett regionalt valreservat skulle inrättas i södra . Parterna beslöt att förslaget, innan det behandlades av IWC, skulle granskas av kommissionens vetenskapliga kommitté. Den vetenskapliga kommittén kommer att sammanträda och ge ett utlåtande i frågan i som hålls . Detta utlåtande kommer att väga tungt inför det slutgiltiga svenska ställningstagandet i frågan. Vi har en positiv grundsyn i fråga om reservatsbildning på regional och global nivå eftersom reservat är ett viktigt instrument för att stärka det långsiktiga bevarandet av världens valpopulationer. I linje med detta stödde i inrättandet av ett valreservat i runt . Från svensk sida kommer vi på att med kraft fortsätta att verka för en samlad överenskommelse på valfångstproblematiken. Vår förhoppning är att förslaget om inrättandet av ett regionalt reservat i södra kan utgöra ett element i en sådan samlad helhetslösning.
frs · GN12600 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:600 om jämställdhet i tillväxtavtal har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att arbetet med jämställdheten i tillväxtavtalen ska bli bättre även i de tre län som inte är utsedda som pilotlän för denna fråga. Regeringen har vid ett flertal tillfällen kunnat konstatera att jämställdhetsperspektivet är dåligt integrerat i arbetet med tillväxtavtalen. Vikten av att förbättringar sker på detta område har också starkt markerats i bl.a. budgetpropositionen för och senast i samband med att företrädare för regeringen besökte alla län den 15februari för att motta avtalen. Jag är trots allt av uppfattningen att det har skett förbättringar. Medvetenheten har ökat och i flera län har partnerskapen påbörjat ett arbete för att hitta metoder och tillvägagångssätt för att konsekvent beakta och integrera jämställdhetsperspektivet. I en färsk genomgång av tillväxtavtalen gjord av tjänstemän inom och några myndigheter ("Rapport om tillväxtavtalen. Tillväxt i hela ", Ds2000:7) lyfts bl.a. och fram som mycket bra exempel i detta avseende. Av redovisningen framgår också att det i t.ex. , och har skett stora förbättringar sedan arbetet inleddes. Mycket återstår dock. Regeringen har dragit slutsatsen att en viktig orsak till bristerna är okunskap. Som känner till har regeringen därför beviljat länsstyrelserna i och samt i resurser för att utveckla metoder för integrering av jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetet med tillväxtavtalen. Som svar på fråga vill jag betona den självklara förutsättningen för regeringens beslut @ att de utvecklade kunskaperna inte ska stanna i dessa tre län. Av regeringens beslut framgår att erfarenheterna ska spridas till övriga län. kommer på olika sätt att medverka till att så blir fallet. Regeringen kommer löpande att följa utvecklingen vad avser jämställdhetsperspektivet i tillväxtavtalen. En arbetsgrupp tillsatt av lämnar förslag till former för uppföljning och utvärdering av avtalen. Ett centralt inslag i förslaget kommer att vara hur jämställdhetsperspektivet kan följas och utvärderas. Ett första tillfälle då länen lämnar en rapport till regeringen i bl.a. denna fråga är . arrangerar en utbildningsdag för representanter för de regionala partnerskapen i frågor rörande uppföljning och utvärdering. På programmet står bl.a. uppföljning av jämställdhetsperspektivet.
frs · GN12601 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:601 om utbildning av piloter har frågat om jag är beredd att verka för att förutsättningarna ges för en dimensionering av utbildning av piloter vid vid till 60 piloter . Den 1december 1999 svarade jag på en liknande fråga som hade ställts av och detta svar överensstämmer till stor del med det jag gav då. Pilotutbildning sker i i många olika former. Statlig högskoleutbildning för trafikflyget sker endast vid . Den utbildning som bedrivs där övertogs den 1januari 1998 från Försvarsmaktens pilotutbildning vid i . Utbildningen avser framför allt tillgodose det behov som SAS har av svenska piloter. I detta sammanhang är det intressant att notera att motsvarande statliga åtaganden inte finns inom de övriga nordiska länderna. är det endast som har en statlig utbildning som dessutom är avgiftsfri för studenterna. Övriga utbildningar som leder till behörighet att arbeta inom luftfarten står under tillsyn av och är privata. De flesta utbildningar för trafikflygare som godkänts av har också ställts under statlig tillsyn som kompletterande skolor och vissa av dem berättigar till studiestöd. Utöver dessa utbildningsanordnare finns trafikflygarutbildning vid två gymnasieskolor. Trafikflygarutbildningen är en extremt dyr utbildning som kostar per helårsstuderande. I många länder ligger ansvaret för trafikflygarutbildningen hos näringen själv. Så har också situationen varit i våra nordiska grannländer. Behovet av trafikflygare är svårt att förutsäga. långsiktiga prognos pekar på en årlig tillväxt av passagerarvolymen i den reguljära flygtrafiken i med 3,. I regeringens budgetproposition för (prop. 1997/98:1 utgiftsområde 16, s.70) konstaterades att sambanden mellan passagerartillväxt och pilotbehov är komplicerade och att trafikflygarutbildningen, med tanke på tidigare kortsiktiga konjunktursvängningar, bör dimensioneras utifrån en basnivå som överensstämmer med de ekonomiska ramar som givits. Jag ser därför nu inget skäl till att verka för att förutsättningarna ges för en dimensionering av utbildning av piloter vid vid till 60 piloter .
frs · GN12602 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:602 om etanol i bensin har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med de problem som beslutet att förbjuda bränslet E10 orsakar. Förbudet följer av EU:s direktiv med skärpta miljökrav för bensin och diesel, som antogs inom ramen för det s.k. Auto/OilI-programmet. Enligt direktivet tillåts högst 5 volymprocent etanol som tillsats i bensin. Motivet till detta var bl.a. att denna inblandningsnivå har positiv effekt på utsläppen. Däremot ansågs inte miljöeffekterna eller övriga effekter av en 10-procentig inblandning säkerställda. Enligt direktivet kan medlemsländerna få dispens från två krav i direktivet. Det gäller dock inte inblandningen av etanol som därmed i svensk lagstiftning måste begränsas till 5 volymprocent. Det är därför inte realistiskt att begära dispens för att tillåta inblandning av 10 volymprocent etanol i bensin. Vidare är minskningen av koldioxidutsläpp densamma oberoende av etanolinblandningens koncentration, eftersom mängden skattebefriad och försåld etanol är . Auto/Oil-programmet går vidare i ett andra steg. Det är i detta sammanhang som frågan om en högre tillåten inblandning av etanol kan föras fram. En förutsättning för att ett sådant förslag ska vinna gehör är dock att det inte får negativa effekter på övriga kvalitetskrav på bensin eller på miljön i övrigt.
frs · GN12603 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:603 om struts i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med bristen på regler kring strutshållningen och de problem som uppmärksammat vad gäller strutsarnas hälsa. Det finns inte några detaljföreskrifter för hållande och skötsel av strutsar. Hur djur i allmänhet ska behandlas finns dock angivet i djurskyddslagen (1988:534), djurskyddsförordningen (1988:539), samt i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:129) om djurhållning inom lantbruket m.m. Även Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1996:105) om transport av levande djur innehåller regler som är tillämpliga på struts. I takt med att strutsnäringen expanderar finns det emellertid ett växande behov av att införa särskilda regler vad avser struts och arbetar därför nu med att ta fram detaljföreskrifter vad gäller bl.a. hållande och transport av struts. Enligt kommer föreskrifterna till stor del att bygga på de regler för strutshållning som finns i konvention om skydd för lantbrukets djur. Föreskrifterna kommer dock att anpassas efter svenska erfarenheter och svenskt djurskyddstänkande. Eftersom strutshållning är en relativt ny djurhållningsform i så har behovet av att inhämta kunskap och erfarenheter från en lång rad remissinstanser varit stort. Ett förslag till föreskrifter var ute på remiss och pågår arbetet med remissammanställningen. Enligt uppgift från kommer de nya föreskrifterna att beslutas . Jag anser därför att det inte finns något behov av att vidta ytterligare åtgärder för att stärka skyddet för landets strutsar.
frs · GN12604 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:604 om och fyra hotade valar har frågat mig vad som är den inställning i fråga om nedlistning av vikval och gråval enligt förslag från och inför CITES partsmöte i . Valfångst regleras internationellt genom (). Enligt konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter inom fauna och flora (CITES) får internationell handel med grå- och vikvalsprodukter inte ske. I en bilaga till konventionen, appendix I, finns en lista över arter som är hotade och vars bestånd kan påverkas av handel. Inom ramen för IWC råder ett moratorium mot kommersiell valfångst i syfte att valpopulationerna ska ges möjlighet att återhämta sig av intensiv jakt. För mig är det viktigt att inte bistår de norska och japanska förslagen på CITES partsmöte angående nedlistning av de fyra grå- och vikvalspopulationerna. Skälen för detta ställningstagande är bl.a. att det vore inkonsekvent att tillstyrka internationell handel med valprodukter inom ramen för CITES som det råder ett moratorium mot fångst av vikval och gråval inom IWC. Vi gör också bedömningen att en nedlistning av dessa valar inom CITES skulle försvåra möjligheten att åstadkomma ett internationellt accepterat förvaltningssystem och en helhetslösning på valfångstfrågan inom ramen för IWC.