ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121379 · 2000-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1379 om garantibeloppet i föräldraförsäkringen har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen. menar att det är hög tid att garantinivån inom föräldraförsäkringen höjs, då nivån varit densamma . Föräldrapenning ges till båda föräldrarna under sammanlagt och kan tas ut till dess att barnet fyller eller avslutar sitt första skolår. motsvarar ersättningen förälderns sjukpenninggrundande inkomst (SGI) och motsvarar ersättningen garantinivån, 60kr per dag. För föräldrar som saknar eller har låg inkomst motsvarar föräldrapenningen garantinivån. Den 1januari 2000 förbättrades föräldrapenningen genom höjd ersättningsnivå vid flerbarnsfödsel samtidigt som barnbidragen höjdes. Åtgärder som syftar att underlätta barnfamiljernas situation är av yttersta vikt. Jag har tillsatt en utredning som ska se över vissa av de familjeekonomiska stöden. Syftet är att göra en analys av de samlade effekterna av stöden och se vilka möjligheter det finns inom ramen för den generella välfärdspolitiken att stödja barnfamiljerna på ett mer effektivt sätt. Förbättringar av det familjeekonomiska stödet är viktigt för att underlätta barnfamiljernas situation. Om detta bäst sker genom att garantinivån inom föräldraförsäkringen höjs är det ett möjligt steg. De ekonomisk ramarna bestämmer när och i vilken utsträckning förbättringen av de familjeekonomiska stöden kan ske.
frs · GN121380 · 2000-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1380 om ökningen av kvicksilveromsättningen har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa kvicksilveromsättningen i samhället. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att begränsa omsättningen av kvicksilver i samhället. Användning av kvicksilver i är reglerad i förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. För att ytterligare begränsa användningen anmälde regeringen ett förbud mot användning av kvicksilver till EU den 6juli . Förbudet innebär att kvicksilver inte får användas som analyskemikalie och reagens och inte heller för produktion inom kloralkaliindustrin . Därutöver får Kemikalieinspektionen föreskriva om en högsta tillåten halt kvicksilver i ljuskällor. Användningen av kvicksilver i batterier och andra varor har minskat markant, från till . minskade mängden kvicksilver i nya varor med mellan och . Den ökade omsättning av kvicksilver som rapporterats i medierna motsägs av den officiella handelsstatistiken, som snarare visar på en minskad användning . Denna skillnad i statistik beror sannolikt på att rapporteringsskyldigheten till Kemikalieinspektionens produktregister inte fullgjorts . Detta förhållande har dock förbättrats . står kloralkaliindustrin för den dominerande användningen av kvicksilver i . Denna kommer dock att upphöra helt . Regeringen införde ett förbud mot export av kvicksilver samt av vissa varor som innehåller kvicksilver. Kemikalieinspektionen får meddela föreskrifter om undantag från förbudet om det finns särskilda skäl. Detta har skett endast i ett fåtal fall bl.a. för upparbetning av kvicksilveravfall. Detta avfall har därefter återinförts i för bortskaffande. Regeringen anser att det är viktigt att använt kvicksilver tas om hand på ett miljöriktigt sätt. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare (1999:01) för att se över möjligheterna att skapa ett djupt bergförvar för detta avfall. Utredningen ska redovisas till regeringen den 1juli 2001. Begränsningen av farliga kemikalier är en prioriterad fråga för regeringens EU-arbete. Regeringen verkar därför för ett förbud mot @ eller stark begränsning av användning av @ kvicksilver inom EU.
frs · GN121381 · 2000-09-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1381 om lokalisering av har frågat mig om jag avser att arbeta vidare för att en gemensam livsmedelsmyndighet placeras i . Kommissionen föreslår i sin vitbok om livsmedelssäkerhet att man ska bilda en europeisk livsmedelsmyndighet som framförallt ska ägna sig åt riskvärdering. Riskhanteringen på EU-nivå ska liksom i fortsättningen skötas av rådet, parlamentet och kommissionen. Myndigheten är tänkt att vara ett komplement till de nationella myndigheterna. Jag är mycket positiv till kommissionens initiativ och anser att oavsett var myndigheten kommer att placeras så kommer den att ha en viktig funktion att fylla. Jag är glad över att tycker att har agerat framgångsrikt både för en förbättrad livsmedelskontroll och för inrättandet av den nya myndigheten. Jag håller också med om att i och för sig har förutsättningar som skulle vara gynnsamma för myndigheten om den placerades där. I första hand tänker jag då på den infrastruktur som finns där i form av universitet, högskolor och forskningsinstitut. har emellertid i ett tidigt skede framfört intresse för en lokalisering till och har stött på denna punkt.
frs · GN121382 · 2000-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1382 om försäkringskassornas ekonomiska situation () har frågat mig angående vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att ge försäkringskassorna det stöd dessa behöver, för att klara sitt omfattande utvecklings- och omställningsarbete. Utvecklingsarbetet inom () och de allmänna försäkringskassorna, som bedrivs under benämningen utvecklingsprogrammet innefattar bl.a. att utveckla ett modernt IT-stöd för socialförsäkringens administration. Utvecklingsprogrammet bygger på en överenskommelse mellan RFV och försäkringskassorna. Det är angeläget att det sker en modernisering av de allmänna försäkringskassornas verksamhet och särskilt IT-stödet. Detta är viktigt för att kvalitet och service ska kunna utvecklas. Varje försäkringskassa har ett ansvar för genomförandet av utvecklingsinsatserna. Regeringen har på olika sätt följt detta utvecklingsarbete. Bl.a. har Statskontoret på regeringens uppdrag bistått med bedömningar av utvecklingsprogrammet. Frågor om resurstilldelning bereds i sedvanlig ordning i samband med den årliga budgetpropositionen. Regeringen kommer att överlämna budgetpropositionen till den 20september. I detta sammanhang behandlas även frågor rörande de allmänna försäkringskassornas resursbehov.
frs · GN121383 · 2000-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1383 om rehabiliteringsresurser har frågat mig om vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att säkerställa att sjukskrivna personer får den rehabilitering de är i behov av. fråga handlar om två saker. Det ena är vilka resurser som försäkringskassorna ska disponera för rehabilitering av långtidssjukskrivna. Detta bereds inom ramen för arbetet med budgetpropositionen för (prop. 2000/2001:1) som ska presenteras för den 20september . Det andra är hur vi framöver kan skapa ett försäkrings- och rehabiliteringssystem som bättre tar till vara människors arbetsförmåga. Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S1999:08) har haft regeringens uppdrag att se över rehabiliteringsområdet och lämna förslag till åtgärder som på olika sätt kan stärka och effektivisera rehabiliteringen för långtidssjukskrivna. Den 30augusti presenterade utredningen betänkandet Rehabilitering till arbete @ En reform med individen i centrum (SOU2000:78). Betänkandet kommer att remissbehandlas och beredas inom ramen för den arbetsgrupp under som har i uppdrag utarbeta en handlingsplan för hela ohälsoområdet @ i syfte att bryta den negativa utvecklingen med alltfler långtidssjukskrivna. Som angivits ekonomiska vårproposition (prop. 1999/2000:100) har handlingsplanen mycket hög prioritet inom regeringen och arbetsgruppen rapporterar direkt till statsråden för Social-, Närings- och Finansdepartementen.
frs · GN121384 · 2000-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1384 om och utlämnande av barn har frågat mig om jag har för avsikt att se över lagen (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn. Frågan har ställts mot bakgrund av ett i medierna uppmärksammat fall om återlämnande av ett barn som olovligt förts bort från sin vårdnadshavare, men också mot bakgrund av att har kritiserats för att inte uppfylla sina åtaganden enligt den som lagen grundas på. I frågan förhör sig också bl.a. om förhållandet mellan och när det gäller barnets rätt att komma till tals. har anslutit sig till både och . Syftet med är bl.a. att ge varje barn ett skydd på internationell nivå mot de skadliga effekterna av ett olovligt bortförande eller kvarhållande och att säkerställa ett snabbt återlämnande till den stat där barnet har sitt hemvist. Artikel 11 i ålägger konventionsstaterna att motverka att barn olovligt förs bort och hålls kvar i ett annat land än det där barnet har sitt hemvist. För detta ändamål ska staterna främja att mellanstatliga överenskommelser ingås eller att anslutning till befintliga sådana sker. Genom att är anslutet till och uppfyller sina åtaganden enligt konventionen, verkar således i enlighet med . Varken enligt eller finns det någon nedre åldersgräns för när barnets åsikt ska kunna beaktas. Det avgörande är i stället, enligt båda konventionerna, barnets ålder och mognad. Det finns således inte någon motsättning mellan de båda konventionerna. Jag har i ett svar den 24augusti 2000 på frågor från och berört kritiken mot för att vi inte uppfyller våra åtaganden enligt när det gäller att återföra barn som olovligen förts hit eller hålls kvar här. Som jag då framhöll är den svenska uppfattningen att våra konventionsåtaganden uppfylls men att vi trots det tar kritiken på allvar. har därför tillsammans med andra berörda departement påbörjat en översyn av lag och dess tillämpning. Syftet med översynen är att undersöka om ärenden om överflyttning av barn kan hanteras ännu bättre än och om det faktiska återförandet av ett barn kan underlättas ytterligare på något sätt. Avsikten är att översynen ska vara klar .
frs · GN121386 · 2000-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1386 om ombildning av lägenheter till bostadsrätter har frågat näringsminister vad han tänker göra för att underlätta för hyresgäster i kommunala bostadsbolag att ombilda sina lägenheter till bostadsrätter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har inga planer på att initiera ändringar i de regler som gäller för ombildning av hyresrätter till bostadsrätter. Det kan dock uppmärksammas att det ingår i uppdraget för bostadsföretag och boendesocial utveckling (Fi 2000:01), "", att behandla olika verksamhetsformer för icke vinstdrivande företag och bedöma behovet av ett nytt regelverk för sådana företag. Det nya regelverket ska bl.a. säkerställa att hyresgästerna i de allmännyttiga bostadsföretagen kan få ett ökat inflytande. Ett sådant ökat inflytande kan komma till stånd inom ramen för fortsatt kommunalt ägande men även genom nya verksamhetsformer där hyresgästerna ges möjlighet till att gemensamt äga företagen (se dir. 1999:110).
frs · GN121389 · 2000-09-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1389 om konsumentfrågorna under ordförandeskap i EU har frågat mig på vilket sätt jag i samband med ordförandeskap i EU avser att arbeta för att stärka konsumenternas ställning. Konsumenternas ställning på EU:s inre marknad kommer att vara en viktig fråga under det svenska ordförandeskapet. kommer bl.a. att anordna ett informellt möte i med konsument- och inremarknadsministrarna för att dryfta hur konsumentskyddet kan förstärkas inom EU och integreras bättre på den inre marknaden. Detta möte kommer att direkt föregås av ett möte mellan konsumentorganisationer som ett sätt att fånga upp deras idéer och synpunkter. Att förbättra är en viktig fråga som bör bli aktuell under det svenska ordförandeskapet. Vidare räknar med att i någon form få behandla ett nytt produktsäkerhetsdirektiv som stärker konsumentskyddet bl.a. genom förbättrad marknadskontroll samt ett direktiv om distansförsäljning av finansiella tjänster som får stor betydelse för konsumenternas ställning och en dynamisk inre marknad. Vidare avser att verka för att nationella handlingsprogram för konsumentpolitik utarbetas i medlemsstaterna. Ett svenskt handlingsprogram utarbetas i samband med den konsumentpolitiska propositionen.
frs · GN121390 · 2000-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1390 om galna ko-sjukan (BSE) har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att kartlägga och förhindra spridning av BSE. Inledningsvis kan jag konstatera att vi har en mycket god bild av antalet konstaterade fall av BSE och dess utbredning. Svårast drabbat är som bekant men även och har haft många fall. I övriga EU-länder varierar antalet fall från inga alls i bl.a. till knappt ett hundratal i . Geografiskt sett har inte BSE fått en ökad spridning. Däremot har antalet konstaterade fall i redan drabbade länder ökat . hade ett fall och därefter ett nytt , medan det misstänkta fallet i inte visade sig vara BSE. Jag har tagit initiativ till en allsidigt sammansatt arbetsgrupp på departementet med uppgift att kontinuerligt följa BSE-utvecklingen. I vidtog vi redan innan BSE-krisen en mycket viktig åtgärd för att förebygga problem. förbjöds användningen av s.k. kadavermjöl i foder. Förbudet gäller även importerat foder. Sambandet mellan köttmjölsinblandning i kraftfoder till nötkreatur och BSE stod klart . gäller förbud mot import av kött- och benmjöl och levande nötkreatur från . I förbjöds användning av köttmjöl från idisslare till idisslare. är pådrivande i EU-arbetet för att fastställa gemensamma bestämmelser i syfte, bl.a. vad gäller införande av kadaverförbud i hela EU och bestämmelser som rör alla TSE-sjukdomar (Transmissible Spongiform Encefalopati). har även drivit frågan om att gemensamma bestämmelser beträffande SRM @ Specificerat Risk-Material @ skulle antas. Så har skett och bestämmelserna träder i kraft den 1oktober . Bestämmelserna innebär att delar som bl.a. hjärna, ryggmärg och ögon avlägsnas samt destrueras vid slakt av nöt, får och get som är äldre än . har vidare inrättat ett övervakningsprogram för BSE. kommer 2500 BSE-undersökningar att utföras på lika många självdöda eller avlivade/nödslaktade djur. Det stora antalet analyser är möjligt tack vare nya snabbare analysmetoder. Analysen görs på hjärnvävnad från djuret, någon undersökningsmetod för levande djur finns inte. BSE är en anmälningspliktig sjukdom som lyder under epizootilagen (1999:657). Information med fakta kring sjukdomen och övervakning har också sänts ut direkt till de producenter som håller nötkreatur i . Jag delar helt uppfattning att vi måste kunna garantera konsumenterna säkra livsmedel. De åtgärder som jag här har redogjort för visar enligt min uppfattning tydligt att verkligen tagit situationen på allvar. Självfallet kommer jag även fortsättningsvis att följa utvecklingen för att vi ska kunna tillförsäkra konsumenterna trygga livsmedel.
frs · GN121391 · 2000-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1391 om den nordsvenska hästrasen har frågat mig om jag avser att lyfta fram den nordsvenska hästen i hästutredningen. I kommittédirektiv Svensk Hästpolitik, dir. 2000:7, gavs utredaren i uppgift att utarbeta förslag till en sammanhållen svensk hästpolitik. Syftet med utredningen är att skapa förutsättningar för att bevara och utveckla hästsektorn i . Utredningsarbetet ska bedrivas i nära samarbete med organisationer inom denna sektor. Det utvecklingsarbete som bedrivs inom hästsektorn ska beaktas av utredaren. Utgångspunkten är att regeringen senast ska kunna presentera en sammanhållen svensk hästpolitik. Det är självklart viktigt att även den nordsvenska hästrasen beaktas i detta sammanhang. Det är dock främst utredarens uppgift att utifrån de givna direktiven bedöma vad som bör ingå i utredningens betänkande. Utredningen ska bedrivas i samarbete med organisationer på området och jag förutsätter att dessa framför dylika önskemål direkt till utredaren. Jag ser därför inget behov av att ge utredaren några särskilda tilläggsdirektiv i detta avseende.
frs · GN121392 · 2000-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1392 om innehållsmärkning av mat har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att inom EU driva på arbetet med tydlig och fullständig innehållsförteckning av livsmedel. Det finns ett starkt svenskt intresse av förbättrad allergimärkning. Codex fattade beslut om en förteckning av ingredienser som kan framkalla allergier och därför alltid ska anges, liksom om att sänka gränsen när ingredienserna i sammansatta ingredienser ska anges från till . har drivit denna fråga i märkningskommitté . Vi kommer även att driva detta inom EU där frågan nu blivit aktuell. I Europeiska kommissionens vitbok om säkra livsmedel har ett antal områden angivits som prioriterade, bl.a. märkning av allergena ingredienser. Kommissionen kommer att presentera ett förslag till ett nytt direktiv. lutar det mest åt att en nollgräns föreslås. anser att frågan är mycket viktig och målsättningen är att lyckas driva den till beslut under det svenska ordförandeskapet.
frs · GN121393 · 2000-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1393 om arbetsmarknadspolitiska insatser i kriskommuner har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka möjligheterna att snabbt sätta in arbetsmarknadspolitiska åtgärder vid oväntade sysselsättningskriser där länsarbetsnämnderna saknar medel. Jag vill först göra klart att målstyrda arbetssätt innebär att det är myndigheten som gör en bedömning av hur medlen ska tilldelas till de olika länen. Regeringen ställer däremot olika krav i form av effekt- och verksamhetsmål så att resurserna ska användas på effektivast möjliga sätt. Jag kan därför som näringsminister inte påverka myndighetens tilldelning för regionala eller lokala insatser. Jag är av den uppfattningen att AMS redan inför detta budgetår haft en tillräcklig flexiblitet som inneburit en möjlighet att göra omfördelningar mellan olika insatser och frihet att omprioritera resurser mellan olika län utifrån regionala förutsättningar och behov. Denna uppfattning delas också av AMS. Regeringen har också fattat ett beslut om att ge AMS utökade befogenheter till en omfördelning inom ramen för anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. i län har fått medelsförstärkning och råder inte någon medelsbrist för arbetsmarknadspolitiska insatser i regionen. När det gäller varselsituationen i har jag fått veta från i län, arbetsförmedlingen i , att arbete pågår med kontinuerliga insatser genom individuella handlingsplaner där även behovet av utbildningsinsatser utreds i syfte att finna nytt arbete för de personer som drabbats av varsel vid företaget. Mot denna bakgrund finner jag inte någon anledning att från regeringens sida vidta några åtgärder med anledning av frågan. Jag kommer dock att noga följa utvecklingen.
frs · GN121394 · 2000-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1394 om Postens kassaservice har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att de som behöver kassaservice även i fortsättningen ska få detta i hela landet. Statens ansvar för den grundläggande kassaservicen framgår av postlagen. Genom tillståndsvillkor och avtal åligger det att tillhandahålla post- och kassaservice i hela landet. har sedan fått i uppdrag att följa utvecklingen och bevaka att servicen i landet motsvarar samhällets behov och de uppställda kraven. Vad avser den grundläggande kassaservicen så har avtalet mellan staten och förlängts att gälla till den 1april 2001 i avvaktan på den fortsatta beredningen av hur den grundläggande kassaservicen ska säkerställas framöver. Postlagen är oförändrad och regeringen anser det vara viktigt att det även framöver finns tillgång till kassatjänster. Jag vill dock inte föregripa frågans beredning genom att uttala mig i detalj kring denna fråga. Jag vill dock i detta sammanhang framhålla att det i samband med regeringsbeslutet om försäljning av har ställts ett antal krav på . Dessa krav innebär bl.a. att bolaget även fortsättningsvis ska tillhandahålla en grundläggande kassaservice, förändringar av kontorsnätet ska ske varsamt och innebära alternativ med en förbättrad service samt att lantbrevbärarservicen ska bibehållas. är fullt införstådd med dessa krav på verksamheten och bolagets ledning har försäkrat att den kommer att svara upp mot dessa. Dessa krav är ställda för att de som behöver kassaservice även i fortsättningen ska kunna få detta.
frs · GN121396 · 2000-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1396 om försäkringskassornas rehabiliteringsprogram har frågat mig om vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att hantera höstens akuta medelsbrist för rehabiliteringsinsatser. Jag är medveten om de problem vissa försäkringskassor har när det gäller köp av rehabiliteringstjänster. Regeringen följer utvecklingen noga och kommer eventuellt att återkomma i frågan . När det gäller vilka resurser som försäkringskassorna ska disponera 2001 för bl.a. rehabilitering bereds frågorna inom ramen för arbetet med budgetpropositionen för (prop. 2000/2001:1) som ska presenteras för den 20september .
frs · GN121397 · 2000-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1397 om hantering av sekretessbelagda uppgifter har frågat mig om vad jag ämnar vidta för åtgärder för att allmänhetens förtroende för skattesystemet och skatteadministrationen inte ska försämras. Bakgrunden till fråga är att enligt uppgift står i begrepp att överföra en stor del av behandlingen av uppgifter till aktörer utanför skatteförvaltningen, vilka inte är bundna av sekretesslagen eller omfattas av det statliga tjänstemannaansvaret. De uppgifter som åligger våra statliga myndigheter får enligt regeringsformen (11kap. 6§) överlämnas till någon annan. Det kan vara till en organisation, ett bolag eller till en enskild individ. Om uppgiften innefattar myndighetsutövning ska överlämnandet ske med stöd av lag. Enligt inhämtade uppgifter har skatteförvaltningen anlitat privata bolag för att utföra vissa arbetsuppgifter. Det gäller bl.a. registreringen av skattedeklarationer. I avtalet med det bolag som har att utföra arbetsuppgiften ingår att tystnadsplikt ska gälla för de uppgifter som bolaget kan få kännedom om. Skattedeklarationerna lämnas till bolaget som i sin tur läser av underlagen elektroniskt. Någon hantering av uppgifterna förekommer inte. I händelse av att en deklaration t.ex. inte kan läsas eller problem av annat slag uppstår vidtas inga åtgärder av bolaget utan deklarationen överlämnas till skattemyndigheten. JO har i ett beslut från den 11mars 1982 behandlat frågan om det är lagligt och i så fall lämpligt att skattemyndigheterna lämnar ut sekretessbelagda uppgifter till privata dataföretag för registrering (se Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 1982@1983 s.238f.). JO uttalade att han inte hade några avgörande invändningar mot den ordning som kommit till användning när det gällde lagligheten. När det gällde lämpligheten tog han upp frågan om en avtalsreglerad tystnadsplikt tillräckligt tillgodoser skyddsintresset. Han ansåg dock inte det nödvändigt med en i lag inskriven tystnadsplikt. Det torde vara vanligare att skatteförvaltningen lägger ut uppgifter på privata företag än vad det var . Förutsättningarna är dock i stort sett desamma. De uppgifter som på det här sättet överlämnas att utföras av ett privaträttsligt organ torde knappast innefatta någon myndighetsutövning. Den åtgärd som planeras är att privata bolag anlitas för ytterligare uppdrag av liknande karaktär. Jag kan inte se att användandet av ett förfarande som varit i bruk nu skulle försämra allmänhetens förtroende för skattesystemet eller skatteadministrationen. Jag har dock för avsikt att även fortsättningsvis följa utvecklingen på området.