ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111360 · 2000-08-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1360 av () till kulturminister om TV-licens för bredbandsdatorer Enligt R&D, nr 22 , vill Radiotjänst belägga bredbandsdatorer med TV-licens. Radiotjänst, som tar in TV-licenserna, har i en skrivelse till påpekat att man via bredband kan se TV i datorn, och att en dator uppkopplad till Internet därför är att betrakta som en TV-mottagare. är innehav av datorer med extrakort med TV-mottagare, tuner, samt videoapparater licenspliktigt. Det som räknas är nämligen att man kan ta emot sändningarna, inte om man kan se dem. Datoråterförsäljare är, precis som TV-handlare, skyldiga att rapportera till Radiotjänst i när de säljer datorer med möjlighet att ta emot TV-sändningar. Med Radiotjänsts förslag kommer denna skyldighet även att gälla datorer med bredbandskapacitet. Kravet från Radiotjänst visar på det orimliga i dagens system med TV-licens. Med förbättrade Internetanslutningar kan snart mängder av datorer visa webb-TV. Att ett statligt företag ska ägna sig åt att registrera innehav av dator med Internetanslutning framstår som både stötande och direkt felaktigt. Avser statsrådet att lägga fram förslag om att innehav av bredbandsdatorer ska registreras och licensbeläggas?
fr · GN111361 · 2000-08-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1361 av () till näringsminister om Ängelholm-Helsingborgs flygplats I en nyligen publicerad årlig rapport från får Ängelholm-Helsingborgs flygplats bottenbetyg. Både resande och piloter har intervjuats. De resande klagar på dålig allmänservice avseende ankomsthall, ombordstigning och bagagehantering. Detta trots att antalet resande har ökat kraftigt. Desto allvarligare är dock kritiken från piloterna. Vid inflygning vill piloterna gärna landa i motvind, vilket är besvärligt när man ska flyga in från ost-västlig () riktning. Instrumentlandningssystemet, , finns bara installerat i motsatt riktning. När planeras en utbyggnad av Ängelholm-Helsingborgs flygplats både avseende och allmänservice?
fr · GN111362 · 2000-08-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1362 av () till socialminister om platser på SIS-institutioner har noterat och påtalat ökade svårigheter att få tillgång till plats på s.k. §12-hem i . togs kontakt med såväl som som medgav att "man hört" om problemet. kan dock konstateras att man "hört om" men uppenbart inte tagit det till sig. Många exempel kan relateras där det akuta placeringsbehovet inte har kunnat tillgodoses. Polis och sociala myndigheter tvingas bryta mot lagen. Det handlar inte i första hand om utredningsplaceringar utan den akuta anledningen har varit skyddsaspekten i förhållande till ungdomen själv eller till omgivningen. En annan grupp ungdomar som man har mycket svårt att hitta placeringar för är yngre utagerande flickor med sexualiserat beteende. Staten, genom SIS (), bär ansvaret för dagens situation. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen det yttersta ansvaret för individen, men saknar kvalificerade placeringsmöjligheter. När kommer socialministern tillse att att SIS får de resurser som krävs och uppfyller sitt ansvar?
fr · GN111363 · 2000-08-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1363 av () till statsrådet om avsked på grund av politisk åsikt FN:s fri- och rättighetsartiklar ger människan rätt ha politiska åsikter, rätt att yttra och organisera sig. Därför bör ingen avskedas från arbete på grund av politisk åsikt. blev en person "befriad" från arbete vid , därför att denne sitter i styrelsen för ett parti som anses extremt, men som är @ efter fria och demokratiska val @ invalt i några fullmäktigeförsamlingar. Mot personens sätt att sköta sitt arbete har, enligt uppgift, inget riktats. Tilläggas bör i sammanhanget att företrädare för andra extrempartier "tillåtes" att positivt exponera sig och sin åsikt i medierna utan efterräkningar. Så ska det givetvis vara i ett demokratiskt samhälle. Så är det, mot bakgrund av ovan berört fall, tydligen inte! Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att ingen ska avskedas på grund av politiska åsikter eller uppdrag?
fr · GN111364 · 2000-08-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1364 av () till statsrådet om de nationella proven i matematik Det har skett en preliminär redovisning då det gäller de nationella proven för . Där finns bl.a. en redovisning för resultaten i matematik. Och det är resultat som är illavarslande. Resultaten visar att inte nådde betyget godkänt i det nationella provet i matematik. Och utvecklingen är dålig. 1998 var det som inte lyckades uppnå de ställda målen. 1999 blev siffran som inte lyckades nå målen och alltså . Det här måste ge tankar också hos politiker som försvarar dagens skola och undervisning i . Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta med anledning av de nu föreliggande preliminära resultaten?
fr · GN111365 · 2000-08-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1365 av () till näringsminister om import av el från kolkraftverk Det är olyckligt, och i allra högsta grad kontraproduktivt, om billig och skitig el från kolkraftverk importeras, vilket i viss mån sker och kommer att ske beroende på att priset är extremt lågt. Med anledning av det av avgivna svaret på min fråga (1249) om importen av el producerad i kolkraftverk finner jag anledning att påpeka att frågan innehöll en beskrivning av en metod som innebär att importen av el beskattas med koldioxidskatt om den produceras i kolkraftverk. De leverantörer som redovisar avtal eller certifikat som visar att elen, som tillförs det svenska nätet, producerats på annat sätt. Eftersom frågan naturligtvis främst handlade om regeringens syn på en sådan principiell lösning, vilken skulle kunna vara hållbar även med , tvingas jag ta upp frågeställningen . Hur avser ministern att agera med anledning av den debatt, som bl.a. den gröna rörelsens i i allmänhet och bl.a. i , har intensifierat, vad gäller en lösning av ovanstående art?
fr · GN111366 · 2000-08-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1366 av () till näringsminister om brandsäkerhet på bussar Det stora antalet bränder i bussar väcker oro och utgör ett angeläget trafiksäkerhetsproblem. Enligt uppgift har tillsammans med utarbetat förslag till brandskyddstekniska regler för buss och har tagit fram ett besiktningsprogram som ska tjäna som underlag vid . har beslutat införa en brandskyddskontroll som ett obligatoriskt moment i det ordinarie besiktningsprogrammet. Detta är bra, men frågan är om det är tillräckligt. Inte sällan har bränderna startat i motorutrymmet på fordonen. En ytterligare åtgärd för att öka brandskyddet i bussar vore därför att kräva sprinklers i motorutrymmet på fordonen. Internationella åtaganden begränsar emellertid möjligheter till att införa krav på obligatorisk sprinklerutrustning i de svenska bussarna. Jag vill mot den bakgrunden fråga om näringsministern är beredd att inom ramen för samarbetet inom EU agera för att ett obligatoriskt sprinklersystem ska kunna införas i bussarna.
fr · GN111367 · 2000-08-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1367 av andre vice talman () till utrikesminister om kontoret för mänskliga rättigheter i Kontoret för FN:s högkommissarier för mänskliga rättigheter i inrättades 1997. Det var ett svar på de krav på ökade insatser från FN och det internationella samfundet för att stoppa våldet och övergreppen mot mänskliga rättigheter som under en lång rad år framförts bl.a. under FN:s överläggningar i . Kontoret var det första i sitt slag och har under sin existens gjort sig känd som en mycket aktiv instans för MR-frågor. Det åtnjuter respekt från både regeringen, gerillan och alla de organisationer som kämpar för fred i . Dess opartiskhet har inte heller, vad jag vet, ifrågasatts. Men verksamheten har brottats med problem vad gäller budget och personal. Förlängning av kontrakt har gjorts på ett sent stadium och en långsiktig planering omöjlig att göra. Trots att verksamheten är uppskattad och helt i linje med FN:s prioriteringar så tvingas kontoret att skära ned och kan inte genomföra planerade utbildningar i MR-frågor eller resa ut till områden för att där dokumentera när brott mot mänskliga rättigheter har begåtts. har helhjärtat stött verksamheten, medan andra EU-länder och rika FN-medlemmar förefaller strunta i att ge bidrag. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vad gör den för att se till att samtliga EU-länder bidrar till finansieringen av kontoret för FN:s högkommissarie i ?
fr · GN111368 · 2000-08-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1368 av () till statsrådet om visumbestämmelser för eritreaner respektive förvägrades Asmeron Weldeindrias Tewelde och Wdase inresevisum till . I motiveringen angavs att det politiska läget var sådant i att "risken för att personer därifrån ansöker om uppehållstillstånd för bosättning" var mycket stor. har gjort en avvägning och framhåller att en bedömning av risken att eritreaner söker visum alltid görs och menar att ett besök måste framstå som ytterst angeläget för att visum ska beviljas. Det märkliga är dock att den ena av de ovan nämnda sökandena är medlem av eritreanska parlamentet och den andre medlem av styrelsen för det eritreanska riksungdomsförbundet. Båda avsåg att besöka i . Utifrån vetskapen om de båda sökandes ställning kan man undra över om eritreaner över huvud taget har möjlighet att besöka . Vi kan förstå en viss restriktivitet, men i det här fallet ter den sig så rigorös att den kan te sig skadlig för relationer till . Jag vill fråga statsrådet: Vad avser statsrådet göra för att förändra visumbestämmelserna så att de inte förhindrar eritreaner att i legitima syften besöka ?
fr · GN111369 · 2000-08-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1369 av () till utrikesminister om människorättssituationen i Trots att EU verkligen ansträngt sig för att markera allvaret i sin syn på människorättssituationen i , genom att t.ex. införa begränsade sanktioner mot , blockera samarbetsavtalet mellan EU och Asean, som en reaktion på att Asean antog som medlem och inte minst de markeringar utrikesministern själv föredömligt gjorde vid det asiatiska säkerhetsmötet i , är det oerhört angeläget att omvärlden inte upphör att sätta fokus på människorättssituationen i . Bl.a. FN:s rapporterar om att kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i blir allt hårdare och mer systematiska. Vi vet att den burmesiska militärdiktaturen fortsätter att gripa och kvarhålla ett mycket stort antal människor av politiska skäl. Civila har tvångsförflyttats i stor skala, enskilda har berövats sina markområden och försörjningsmöjligheter och tvingats till tvångsarbete (t.o.m. barn och gravida kvinnor!) De som inte vill delta i striderna mot gerillan har dödats. oppositionsledare och tillika mottagaren av , Aung hålls i husarrest och övervakas ständigt. Hennes parti vann stort i parlamentsvalet men militärjuntan hindrade henne att inta premiärministerposten. Den sammantagna bilden av människorättssituationen i är därmed mycket bekymmersam och förtjänar omvärldens allvarliga kritik och uppmärksamhet. Den demokratiska oppositionen i behöver omvärldens envetna stöd i kampen för de mänskliga rättigheterna. Vilka åtgärder vidtar regeringen inom EU för att stödja den demokratiska oppositionen?
fr · GN111370 · 2000-08-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1370 av () till utrikesminister om KFOR-styrkornas stängning av smältverket i norra Natoledda KFOR-styrkor har ockuperat och stängt smältverket Zvecan ingående i gruvkomplexet Trepca i norra i den serbiska provinsen . Smältverket är en del av ett komplex bestående av 40 gruvor, vilka är av vital betydelse för hela den federala republiken ekonomi och försörjning. I smältverket arbetar 600 etniska albaner och serber sida vid sida. Ett sannolikt ofrånkomligt resultat av stängningen blir att de serbiska arbetarna i likhet med andra minoritetsfolk i Kosovo tvingas lämna området, där det nu sker en systematisk utrensning av de etniska minoriteterna, serber, romer m.fl. Som skäl för ockupationen av smältverket har angetts att det på grund av utsläpp av giftiga gaser utgör en akut miljöfara för civilbefolkningen. De enda officiellt redovisade miljötesterna i området visar emellertid på fullt acceptabla nivåer vad gäller utsläpp till såväl luft- som vattenmiljön. Enligt uppgift har det sålunda ockuperade och stängda smältverket, som enligt såväl folkrättsliga kriterier som FN-resolution är att betrakta som jugoslavisk egendom, överlåtits till ett konsortium ägt av utländska gruvintressen där även ett svenskt företag ingår. Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga vilka initiativ utrikesministern är beredd att vidta i FN för att påtala ovannämnda missförhållanden.
fr · GN111371 · 2000-08-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1371 av () till justitieminister om rättssäkerheten ledning bekräftar att den pågående översynen kommer att få effekter för de domstolar som har en eller två domare. Rättsväsendets uppdragsgivare är landets medborgare. Därför finns befogade krav på domstolsväsendet att detta är organiserat så att det kan avgöra mål rättsenligt, snabbt och vara lättillgängligt för medborgarna. Bättre lokal- och personkännedom hos domare och nämndemän, snabbare handläggning, kortare resor för vittnen och värdet av en arbetsmarknad för juridiskt kvalificerade runtom i landet är alla argument som bör vara utgångspunkten för reformer av domstolsorganisationen. Detta talar för att dagens geografiska struktur ska bevaras. har tidigare betonat vikten av att större förändring av domstolsorganisationen får en bred politisk förankring. har varit drivande i denna fråga och har föreslagit i konsekvens härmed att varje förändring av domstolsorganisationen ska föregås av ett riksdagsbeslut. anser att det är otillräckligt att bara blir informerad om pågående och planerade reformer av regeringen. måste kunna påverka och ha inflytande över reformarbetet, inte minst för att kunna stå till svars inför sin uppdragsgivare, det svenska folket. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern följande: Är justitieministern beredd att ta initiativ för att öka möjligheter att påverka det reformarbete som pågår inom domstolsväsendet?
fr · GN111372 · 2000-08-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1372 av () till justitieminister om majoritetsreglerna vid ombildning till bostadsrätt beslutade regeringen att framlägga en proposition med förslag om skärpta majoritetsregler för hyresgästers ombildning till bostadsrätt. Detta skedde trots att hyreslagstiftningsutredning hade i uppdrag att pröva just frågan om majoritetskraven. Föredragande statsrådet motiverade under rubriken regeringens brådska med att det hade "framkommit att intresset för att ombilda hyresrätt till bostadsrätt har ökat kraftigt, särskilt i . Inte minst för lägenhetsbeståndet hos vissa allmännyttiga bostadsföretag förbereds omfattande ombildningar". Att döma av uppgifter i medierna så har propositionen inte fått stopp på den ombildningsverksamhet som regeringen funnit så förgriplig. Därför vill jag fråga det ansvariga statsrådet: Avser regeringen att föreslå ytterligare skärpningar av majoritetskraven i syfte att försvåra för hyresgäster hos allmännyttan i att ombilda till bostadsrätt?
fr · GN111373 · 2000-08-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1373 av () till justitieminister om i kommer att lämna förslag rörande framtida organisation. I den rapport som är under utarbetande är huvudförslaget att myndigheten ska flytta från till . Vid (inklusive ) arbetar fem jurister, en ekonomiansvarig, tretton byråsekreterare/kanslister samt en verksamhetsansvarig överdirektör. En flyttning av verksamheten till kommer alltså att beröra nästan 20 anställda samt deras familjer. Ur ett regionalpolitiskt perspektiv skulle det vara direkt felaktigt att flytta arbetstillfällen från ett med en fortfarande relativt hög arbetslöshet till ett med en relativt låg arbetslöshet. Vid en direkt jämförelse mellan och visar det sig även att arbetslösheten i är klart högre. beslut att statlig verksamhet vid förslag om flyttning eller förändring av sin verksamhet ska ta regionalpolitiska hänsyn måste synas i praktisk handling. i är en väl fungerande specialistorganisation, som både startats och byggts upp i . Min fråga är vad justitieministern ämnar göra i ovan nämnda problem.
fr · GN111374 · 2000-08-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1374 av () till justitieminister om jaktsabotage Djurfarmare och deras familjer lever under stark press, mjölkbilar och arbetsfordon vid vägbyggen har förstörts och veterinärer samt forskare hotats. Omfattningen av dessa budskap, brott i form av hot, våld och skadegörelse har varit svår att avgränsa från andra kriminella gärningar. riskerar ännu en grupp i samhället att drabbas. Även om det inträffat att jakt störts redan tidigare så har vi fram tills nu inte haft något organiserat jaktmotstånd i . Men planeras höstens jakt på jägare. har som förebyggande åtgärd tagit fram en folder där man ger råd hur man som jägare bör agera om man blir utsatt för sabotage. Foldern, som heter "Att hantera jaktsabotage" anger att man bör uppträda lugnt och behärskat men att göra sabotörerna medvetna om att de stör. På andra sidan har man annonserat ut en kurs på som både oroar och väcker frågetecken. Skolan är offentligt finansierad. Det talas om peppning och taktiksnack . Och redan framför jägare att deras marker blivit övningsytor för aktiva jaktmotståndare. Denna planerade jakt på jägare oroar inför höstens jaktsäsong. Mot denna bakgrund har regeringen ett ansvar för att upprätthålla tryggheten för människor i skog och mark. Min fråga är vilka initiativ minister tagit mot bakgrund av oron bland jägare inför höstens jaktsäsong.
fr · GN111375 · 2000-08-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1375 av () till näringsminister om postlagen Posten kommer att lägga ned alla sina kontor. har ungefär 100 kontor lagts ned och ibland ersatts med posthörnor i butiker eller bensinstationer. Detta är resultatet av att postverksamheten blivit allt mindre. Vanliga brev ersätts med e-post och räkningar har ersatts med olika girobetalningar och av e-räkningar. Postkontoret har uppenbarligen fått allt mindre att göra. Det nedlagda postkontoret behöver dock inte, och får inte, innebära att postservicen blir försämrad för den enskilde medborgaren. Det kan t.ex. utvecklas genom att ytterligare satsa på post i butik och utveckla lantbrevbärarservicen. Det avgörande är dock att man i alla delar i landet ska ha tillgång till god postservice, och att samhället tar ansvar för denna garanti. Denna servicegaranti till alla delar i landet måste tydligt framgå genom aktuell lagstiftning som t.ex. postlagen. Det finns dock en stor befogad oro bland människor att postens omstrukturering kommer att resultera i kraftigt försämrad service i många delar av landet såväl i glesbygd som i förorterna. Återigen är det den grupp av medborgarna som redan förlorat delar av den samhälleliga servicen, som återigen känner oro. Min fråga till näringsminister är vilka åtgärder ministern kommer att vidta för att postlagen tydliggörs så att man via lagstiftning garanteras god postservice i hela landet.
fr · GN111376 · 2000-08-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1376 av () till näringsminister om gemensamma regler för sjöfarten Svensk sjöfart har genom förändringar i vår omvärld utsatts för stora yttre påfrestningar. Det finns fog att tala om att svensk sjöfart är hotad och detta i ett läge då av svensk export går via sjöfart. Genom att det danska beslutade att inrätta Danskt Internationellt Skeppsregister () har konkurrensvillkoren för svensk sjöfart allvarligt rubbats. I den tid vi lever i med ökad internationalisering och globalisering är behovet av gemensamma regler på vissa områden stort. Gemensamma regler på sjöfartens område skulle omöjliggöra att vissa länders sjöfart genom statssubventionerad "dumpning" slår ut sjöfarten i de länder som inte ägnar sig åt dumpning. Jag är medveten om att det inom pågår en översyn och utvärdering av det nuvarande rederistödet. Förändringar i det svenska stödet är dock bara ett svar på symtomen inte en lösning på det bakomliggande problemet; bristen på gemensamma regler inom , EU och internationellt. Svensk sjöfart, som är en vital del av vårt transportsystem och näringsliv behöver likvärdiga villkor som sina konkurrenter, antingen genom att vidtar motsvarande åtgärder som andra länder eller att gemensamma regler inrättas. Min fråga till näringsministern blir därför: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att främst inom och EU säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor på sjöfartens område?
fr · GN111377 · 2000-08-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1377 av () till finansminister om fastighetsskatten I medierna så har man diskuterat taxeringen av fastigheter och den högre fastighetsskatt som blir av densamma . Diskussionsnivån är hög och beror på de kraftiga höjningar som redovisats. Många pekar på att de som äger fastigheter i attraktiva lägen, exempelvis i skärgården, ej har råd att bo kvar. De har kanske levt där under ett yrkesverksamt liv men har inte inkomster att betala de höjda skatterna med. En lösning på problemet skulle kunna vara att man inrättar ett system med skatt vid försäljningstillfället. Min fråga till finansministern är om han är beredd att pröva ett system med skatt vid försäljning av fastighet i stället för dagens skattesystem.
fr · GN111378 · 2000-08-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1378 av () till statsrådet om bostadsbidraget kommer befolkning att få en informationsskrift från "Information @ preliminärt bostadsbidrag". Syftet med informationsfoldern är att de personer som får bostadsbidrag ska beräkna det faktiska bostadsbidraget för . Överskjutande bostadsbidrag ska betalas in före . Om den person som fått för mycket i bostadsbidrag inte betalar det överskjutande beloppet före drabbas han eller hon av en avgift på av det överskjutande beloppet. För att korrekt kunna beräkna beloppet fodras den slutgiltiga skattsedeln. Då många inte får sin slutgiltiga skattsedel förrän är det omöjligt för dem att beräkna sitt faktiska bostadsbidrag och därmed måste de betala en förseningsavgift. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att alla som inte får sin slutskattsedel inte ska drabbas av avgiften på det överskjutande bostadsbidraget?
fr · GN111379 · 2000-08-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1379 av () till statsrådet om garantibeloppet i föräldraförsäkringen Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse utges högst sammanlagt för föräldrarna enligt lagen 1962:361 om allmän försäkring 4kap. Hel föräldrapenning är lägst per dag, den s.k. garantinivån. Föräldrapenning utges med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning om föräldern varit försäkrad för en sjukpenning som är högre än garantinivån i minst närmast barnets födelse, eller beräknad tidpunkt före födelsen. För övriga som kan betalas ut enligt sjukpenningsnivå finns inget krav på viss tids sjukpenningsförsäkring över garantinivån. är föräldrapenningen per dag, garantinivån, för alla. Garantinivån på per dag infördes och har inte räknats upp. har beloppet varit . Jag menar att det nu är hög tid att garantibeloppet i föräldraförsäkringen höjs. Min fråga till ministern är om hon ämnar vidta några åtgärder för att höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen.
fr · GN111380 · 2000-08-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1380 av () till miljöminister om ökningen av kvicksilveromsättningen I ett pressmeddelande från står att läsa att regeringen anmäler ett förbud mot användning av kvicksilver till EU. Enligt pressmeddelandet är begränsningen av farliga kemikalier en prioriterad fråga för regeringens EU-arbete. har i massmedierna rapporterats om en alarmerande ökning av kvicksilveromsättningen i samhället @ en utveckling rakt motsatt den som angett. I beskrivs i en artikel denna oönskade utveckling: "I som helhet har omsättningen av kvicksilver ökat markant , från ca 1996 till drygt . En kemisk industri i står för merparten av ökningen." Enligt artikeln förekommer även export av kvicksilver, trots mycket tydliga bestämmelser om förbud. I tid sammanfaller denna oroande utveckling med det svenska EU-medlemskapet. Min fråga till miljöministern är: Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder för att stoppa kvicksilveromsättningen i samhället?