ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12621 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:621 om avtal med SOS Alarm har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att polis tillkallas som ambulans skickas till arbetsplatsolyckor. Frågan ställs mot bakgrund av att polis inte alltid tillkallas som ambulans vid arbetsolyckor vilket gör att även kan förlora viktig information. ägs till hälften av staten. har avtal både med staten och med olika landsting. Dessa avtal reglerar inte närmare hur larmoperatörernas arbete ska gå till. Det finns inte heller någon lagreglering som reglerar underrättelse till polisen då ambulans skickas av efter en arbetsolycka. Själva ambulanstjänsten regleras i hälso- och sjukvårdslagen. I arbetsmiljöförordningen finns en bestämmelse om skyldighet för arbetsgivaren att utan dröjsmål underrätta efter dödsfall eller svårare personskada eller skada som drabbat flera. Enligt uppgifter från underrättas polisen och i de flesta fall vid arbetsolyckor som inte är obetydliga. Det är dock den enskilde larmoperatören som avgör insatsens storlek, t.ex. om flera ambulanser ska skickas och om polisen ska underrättas. Operatörens arbete styrs av de interna rutiner och den utbildning som svarar för. roll är att arbeta förebyggande @ inte att utreda eventuella brott. Min bedömning är att nuvarande rutiner är tillräckliga för att ska få den information den behöver för sitt arbete. Justitieministern har bl.a. vid utbildning för polis, åklagare och yrkesinspektörer kraftigt understrukit vikten av att arbetsmiljöbrott utreds. Hon betonade utvecklandet av ett nära samarbete mellan å ena sidan polis och åklagare samt å andra sidan de arbetsmiljövårdande myndigheterna och sjukvården. Hon framhöll också att den preventiva funktionen förutsätter att det finns en reell risk för upptäckt. Det innebär att det är viktigt att systemen för att upptäcka begångna brott fungerar och att alla arbetsskador utreds på ett professionellt sätt. Med hänsyn till justitieministerns uttalanden utgår jag från att eventuella brister i rutinerna för när polisen ska underrättas kommer att uppmärksammas.
frs · GN12622 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:622 om planer på universitet har frågat mig vilka planer jag har på att utöka antalet universitet i vårt land. Inrättande av nya universitet är händelser av historiska dimensioner. invigdes och kom turen till . När universiteten i , och inrättades var det en milstolpe för svensk högre utbildning. Högskoleutbildningen har byggts upp på dessa orter , först som universitetsfilialer och sedan som fristående högskolor. Antalet studenter vid dessa lärosäten har genom en medveten politik ökat successivt från ca 3000 per lärosäte upp till ca 10000 till . Omvandlingen av högskolorna i , och till universitet innebar ett erkännande av dessa lärosätens stora framsteg. Den vetenskapliga kompetensen och högskoleutbildningen hade utvecklats kontinuerligt . Framför allt innebar dock universitetsbeslutet en tydlig markering från regeringen om en framtida utveckling. När en högskola blir universitet är namnbytet en symbol för en djupgående förändring i verksamheten. Universitetsbeslutet innebär ett åtagande att förse universiteten i , och med tillräckliga forskningsresurser så att de självständigt kan bedriva forskning och forskarutbildning. Även ska ges förutsättningar att kunna utvecklas till universitet. Regeringen har i budgetpropositionen för den kommande treårsperioden avsatt i förstärkta resurser för forskning och forskarutbildning vid de nya universiteten samt högskolor som tilldelats vetenskapsområde. Utvecklingen av starka högskolor i varje län med successivt ökande antal studenter och fasta forskningsresurser har icke skett i politisk enighet. har med stor frenesi bekämpat förnyelsen och utvecklingen av de nya högskolorna. I har företrädare för genom att använda uttryck som "bygdehögskolor" visat förakt och misstro mot högskolornas kvalitet och utvecklingsmöjligheter. har under en lång rad år motsatt sig utbyggnaden av utbildningarna vid högskolorna. Parallellt med satsningen på att utveckla nya universitet har några högskolor tilldelats vetenskapsområden; tekniskt vetenskapsområde vid /, naturvetenskapligt vid och medicinskt vid . Detta innebär att dessa högskolor har rätt att självständigt bedriva forskarutbildning och utfärda forskarexamina inom vetenskapsområdet. Som regeringen framhåller i budgetpropositionen kan beslut om att ge ytterligare högskolor vetenskapsområde ske endast om det finns statsfinansiella förutsättningar för detta och om det ligger i linje med regeringens forskningspolitiska bedömning.
frs · GN12623 · 2000-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:623 om behörighet till nationellt program Jag har fått frågan om jag är beredd att pröva möjligheten att ge dispens från kravet på godkänt i engelska som villkor för intagning till ett nationellt program. Frågan om behörigheten till nationella program diskuterades i departementspromemorian Gymnasieskola i ständig utveckling (Ds 1997:78). I promemorian föreslogs att det skulle vara möjligt att frångå behörighetskraven om det efter individuell prövning förelåg synnerliga skäl. Vidare föreslogs att reglerna för slutbetyg i borde ändras så att en elev inom ramen för det individuella programmet skulle kunna komplettera till ett fullständigt slutbetyg från . Eleven skulle därigenom bli behörig att söka till ett nationellt program och borde även få tillgodoräkna sig de betyg eleven fått genom studierna på ett individuellt program vid en sådan ansökan. I propositionen Gymnasieskolan i utveckling @ kvalitet och likvärdighet (1997/98:169) meddelade regeringen att den avsåg att meddela föreskrifter om rätt för lärare på ett individuellt program att sätta betyg på kurser i ämnen, om rätten att få ett nytt slutbetyg från och om rätten att få tillgodoräkna sig dessa betyg vid ansökan till ett nationellt program. Genom ändringar i grundskoleförordningen och gymnasieförordningen har regeringen infört dessa möjligheter. Avsikten med de behörighetsbestämmelser som gäller fr.o.m. /99 är att de elever som börjar på ett nationellt program ska ha de basfärdigheter som är en viktig förutsättning för att klara studierna i gymnasieskolan. Regeringen anser det viktigt att slå vakt om kvalitet och likvärdighet i utbildningen. Kravet måste därför ställas att alla elever som påbörjar ett nationellt program har de kunskaper som krävs för att uppnå målen för utbildningen. Många har befarat att en möjlighet att göra undantag från behörighetsreglerna skulle kunna innebära att inte tar sitt fulla ansvar för att eleverna får möjlighet att nå kunskapsmålen. Jag avser därför inte att nu pröva möjligheten att ge dispens från behörighetskraven för studier på nationella program.
frs · GN12624 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:624 om export av pornografiskt material har frågat statsrådet om han agerat för att uppmärksamma problemet med export av grov pornografi. ställer sin fråga mot bakgrund av den förvridna bild av sexualiteten som hon anser att pornografin ger uttryck för. Hon menar att pornografin bl.a. riskerar att tränga undan saklig information till unga människor i om spridning av hiv och anser att berörda ministrar inom EU därför bör ta upp frågan om pornografi från exportsynpunkt. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att jag bör svara på frågan. Inledningsvis vill jag konstatera att inte har något generellt förbud mot pornografi. Regeringen avser heller inte att föreslå något sådant. Därmed skulle det te sig underligt om på EU-nivå skulle agera för ett skildringar som är tillåtna i . Men viss pornografi är kriminaliserad. Enligt kan den som i bild skildrar sexuellt våld eller tvång med uppsåt att bilden eller bilderna sprids eller som sprider en sådan skildring dömas för olaga våldsskildring. Begås gärningen genom sådana medier som omfattas av tryckfrihetsförordningen (TF) eller yttrandefrihetsgrundlagen (YGL), exempelvis tidningar, TV eller filmer, ska gärningen anses som ett tryckfrihets- eller yttrandefrihetsbrott. Genom bl.a. dessa bestämmelser är således de grövsta formerna av pornografiska skildringar kriminaliserade. När det gäller tryckfrihets- och yttrandefrihetsbrotten är det emellertid viktigt att framhålla att det är själva skildrandet som är kriminaliserat, inte spridandet av skildringen. TF och YGL bygger på grundprincipen att alla har rätt att sprida sådana medier som omfattas av grundlagsskyddet. Möjligheterna att göra inskränkningar i spridningsrätten genom bestämmelser i vanlig lag är mycket begränsade. Även export är en form av spridning och det är därför inte möjligt att utan grundlagsändringar införa restriktioner avseende all export av grov pornografi. Mot den redovisade bakgrunden är det varken meningsfullt eller lämpligt att som en exportfråga inom EU ta upp de problem som spridningen av grov pornografi kan föra med sig.
frs · GN12625 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:625 om trolldom eller tro har frågat mig om jag ämnar göra något för att motverka fördomar kring traditionella afrikanska religioner. Fördomar och generaliseringar är ett samhällsproblem som kommer till uttryck på en rad samhällsområden. Onyanserade uttalanden kan bidra till att förstärka fördomar och leda till diskriminering och i värsta fall till främlingsfientlighet. Ett av integrationspolitikens viktigaste mål är att förbygga och motverka etnisk diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och intolerans. I det ingår förstås även att motverka fördomar. Både och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ska arbeta med detta. finansierar också ett viktigt projekt, Quick Response, som drivs av Ungdomens Röda kors. Syftet med projektet är att nyansera debatten i frågor som rör invandring och främlingsfientlighet genom att förse massmedier och organisationer med fakta och bakgrundsinformation när felaktiga eller generaliserande uppgifter om vissa grupper sprids. Det är förstås viktigt att även massmedier känner ett ansvar och undviker uttryck eller beskrivningar om vissa folkgrupper eller religioner som kan uppfattas som kränkande, särskilt när sådana uttryck eller beskrivningar saknar betydelse i sammanhanget. Staten ger också bidrag till olika organisationer som är verksamma på det integrationspolitiska området. Inom ramen för stödet finns utrymme för organisationerna att utifrån sina specifika förutsättningar bidra till att t.ex. förebygga och motverka fördomar om den egna gruppen. Att sprida och spela på fördomar kan också i vissa fall vara straffbart. Det är sålunda straffbart att i ett uttalande eller annat meddelande som sprids hota eller uttrycka missaktning för en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse. Mitt svar på fråga är således att motverkandet av fördomar och farliga generaliseringar, oavsett vilken etnisk grupp eller religion det riktar sig mot, ingår i det generella arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering.
frs · GN12626 · 2000-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:626 om studiehinder i komvux har frågat mig om man har vidtagit någon åtgärd med anledning av de tidsgränser som är hinder för studier på komvux. har, som mycket riktigt påpekar, kommunerna och i vissa fall landstingen ansvaret för komvux. Enligt komvuxförordningen finns vissa generella behörighets- och urvalsregler. Behörighetsreglerna anger bl.a. att den sökande dels ska sakna eller ha brister i sådana kunskaper som kursen avser att ge. Urvalsreglerna i förordningen anger att kommunerna alltid ska prioritera personer som är i störst behov av utbildning. I departementet pågår beredningen av en proposition om vuxenutbildningen. En utgångspunkt är att de förslag som har lämnat och kommer att lämna ska utgöra ett underlag till propositionen. Syftet med propositionen är att ta ett samlat grepp om vuxenutbildningen. Det kan då finnas anledning att diskutera bl.a. urvalsreglerna.
frs · GN12628 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:628 om arbetsskadeförsäkringen har frågat mig om regeringen kommer att lämna en proposition i sådan tid att vårriksdagen kan fatta beslut om en reformering av arbetsskadeförsäkringen. En proposition om förändringar av arbetsskadeförsäkringen är planerad . Ett utredningsbetänkande som behandlade vissa aspekter av försäkringen lämnades . Därefter har ytterligare frågeställningar aktualiserats. Det är inte tidsmässigt möjligt att lägga en proposition som vårriksdagen kan fatta beslut om. återstår en del frågor som måste lösas innan en proposition kan läggas till .
frs · GN12629 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:629 om har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att den nytillsatta sjukförsäkringsutredningen beaktar förslag om småföretagsförsäkringen. I syfte att skydda små företag mot oväntat höga kostnader för sjuklön infördes i sjuklönelagen en möjlighet för sådana företag att försäkra sig. Fr.o.m. förlängdes sjuklöneperioden från 14 . tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att bl.a. undersöka om den nuvarande försäkringen mot sjuklönekostnader motsvarade arbetsgivarens behov av och intresse för denna försäkring. Vidare skulle utredaren presentera möjliga alternativ till den nuvarande försäkringen. presenterade den särskilde utredaren sitt betänkande SOU 1997:142 Högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader. Av betänkandet framgick att utredningens förslag till ett skydd mot höga sjuklönekostnader för små företag skulle kunna komma att uppgå till en kostnad av som mest ca . På grund av den kraftigt ökade sjukfrånvaron beslutade regeringen att en särskild utredare ska göra en analys av sjukförsäkringen (dir. 1999:54). Utredaren ska bl.a. fördjupa beskrivningen och analysen av varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras över tiden samt så långt som möjligt identifiera vilka direkta och indirekta faktorer som är avgörande för sjukpenningförsäkringens kostnadsutveckling. Utredaren ska vidare redovisa hur incitament för såväl individ som arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostnaderna. Regeringen har därefter beslutat (dir. 1999:82) att utredaren ska slutredovisa sitt uppdrag i stället för som sagts . Mot bakgrund av att den särskilde utredaren ska redovisa hur incitament för bl.a. arbetsgivare kan förändras i syfte att minska kostnaderna förutsätter jag att förslag finns med i det omfattande underlag som kommer att ligga till grund för den särskilde utredarens slutsatser och förslag.
frs · GN12631 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:631 om kriget Etiopien@Eritrea har frågat mig om regeringen är beredd att utnyttja de kanaler vi har till den etiopiska regeringen för att uppmana att acceptera OAU:s fredsavtal. Den är djupt oroad över att konflikten mellan och ännu ej har kunnat biläggas. Läget är mycket spänt med stora truppansamlingar längs gränsen. Rapporterna om förnyade krigshandlingar den 23februari inger oro. Bägge parter måste visa återhållsamhet och samarbeta med OAU i syfte att uppnå en slutlig fredsöverenskommelse. Intensiva ansträngningar görs under OAU:s ledning i syfte att finna en fredlig lösning på konflikten. Både OAU:s särskilde sändebud för konflikten, , och det amerikanska sändebudet , befinner sig i regionen. Därutöver besökte EU:s särskilde representant för konflikten både och i syfte att stödja OAU:s medlingsansträngningar. har en kontinuerlig kontakt med regeringsrepresentanter från både och . Vi har vid samtalen med de bägge länderna bl.a. betonat betydelsen av en fredlig lösning och uttalat stöd för OAU:s pågående ansträngningar och den framlagda fredsplanen. välkomnar att har accepterat hela OAU:s fredspaket, dvs. ramavtalet, modaliteterna och de tekniska arrangemangen. noterar vi att @ som endast accepterar de två förstnämnda dokumenten @ fortsätter dialogen med OAU i syfte att lösa utestående problem avseende de tekniska arrangemangen för fredsplanens genomförande. Denna dialog har resulterat i vissa klarlägganden från OAU:s sida beträffande den framlagda fredsplanen. förväntar sig att både och @ med beaktande av de av OAU gjorda klarläggandena @ accepterar och genomför OAU:s fredspaket. Detta budskap kommer vi även framgent att framföra i våra bilaterala kontakter med de bägge länderna.
frs · GN12632 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:632 om smalspårvägen har frågat näringsminister om ansvarig minister kommer att beakta smalspårvägen i kommande tillväxtavtal. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De regionala tillväxtavtalen bygger på grundtanken att de regionala parterna är bäst skickade att identifiera de åtgärder för ökad tillväxt och sysselsättning som är mest angelägna och lämpliga inom regionen. En annan princip är att berörda parter ska samverka och finansiera genomförandet inom ramen för de resurser som de förfogar över. Samtliga län har redovisat sina regionala tillväxtavtal för åren 2000@2002 och genomförandet av prioriterade åtgärder har påbörjats. En utgångspunkt för avtalsarbetet har varit att infrastrukturåtgärder, bl.a. i vägar och järnvägar, inte ska ingå i avtalen. Sådana investeringar kräver ett särskilt långsiktigt tidsperspektiv på grund av de långa ledtiderna som gäller från idé till genomförande. Den pågående planeringen av investeringar i infrastrukturen avser perioden 2002@2011. Med hänvisning till vad jag här sagt beträffande tillväxtavtalen är det inte min avsikt att påverka det innehåll som länen vill ge åt kommande tillväxtavtal till förmån för något specifikt regionalt intresse.
frs · GN12633 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:633 om fördelningen av medel till euroinformation har frågat mig om finansieringen av euroinformation och om hur kravet på opartiskhet och allsidighet tillgodoses. Regeringens euroinformation startade . Syftet med verksamheten är att informera svenska företag och hushåll om konsekvenserna av att elva länder i EU har infört en gemensam valuta och att euron har blivit en viktig valuta i vår omvärld. Informationen försöker ge svar på frågor av praktisk karaktär, t.ex. fakturering i euro och anpassning av IT-system. En riktlinje för verksamheten är att informationen ska vara objektiv och saklig. Den praktiska euroinformationen behandlar inte för- och nackdelar med EMU eller med ett svenskt deltagande i valutaunionen. Utgångspunkten för verksamheten är dagens situation, dvs. att inte deltar. Euroinformationen finansieras huvudsakligen från statsbudgeten. För åren 1999@2001 finns sammanlagt avsatta, dvs. ingick regeringen ett samarbetsavtal med Europeiska kommissionen och . Inom ramen för detta avtal bidrar Europeiska kommissionen med samfinansiering av informationsaktiviteterna. Samfinansieringen från kommissionen kan maximalt uppgå till samma belopp som regeringen avsätter , dvs. som mest ytterligare . Liksom tidigare utarbetas de olika informationsaktiviteterna av . Verksamheten inom Delegationen för folkbildning om EMU, som bl.a. har haft till syfte att stimulera en bred debatt om EMU, har varit helt skild från den praktiska euroinformationen. Delegationens verksamhet omfattas inte av samarbetsavtalet med kommissionen och och samfinansieras inte heller av kommissionen.
frs · GN12634 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:588 om mänskliga rättigheter i och 634 om arresteringar av tre kurdiska borgmästare har frågat hur jag avser agera för att ska respektera mänskliga rättigheter och inte fängsla av folket valda politiker. har frågat mig vad jag inom EU tänker göra för att förmå den turkiska staten att respektera de mänskliga rättigheterna. Det är min avsikt att besvara bägge dessa frågor genom detta svar. Det var oroande och uppseendeväckande att tre borgmästare som representerar partiet från sydöstra greps och häktades, anklagade för samröre med . De tre borgmästarna har blivit valda i demokratiska val som representanter för ett legalt turkiskt parti. Representanter för HADEP har mottagits av president för att bl.a. diskutera regional utvecklingspolitik. De domar som avkunnades mot 18 medlemmar i är också ett oroande tecken. När jag samtalade med borgmästaren i , Feridun Celik, i samband med mitt besök i den 17@18 februari var hans budskap att HADEP med fredliga och demokratiska medel eftersträvade bättre respekt för mänskliga rättigheter i hela innefattande möjligheter till undervisning och TV- och radiosändningar på kurdiska. Den följer mycket noga den uppkomna situationen. Den svenske ambassadören i har framfört den oro till det turkiska utrikesministeriet och har löpande kontakt med de turkiska myndigheterna i ärendet. Den har också stött en uppvaktning som företagits hos det turkiska utrikesministeriet av den lokala EU-trojkan i . De tre borgmästarna försattes på fri fot men får tills vidare inte lämna . De har dessutom återinstallerats i sina ämbeten av den turkiske inrikesministern. Detta är naturligtvis tillfredsställande och kan ses som ett medgivande att de uppseendeväckande metoder som användes av de lokala myndigheterna vid gripandet av borgmästarna var omotiverade. ska påpekas att borgmästarna fortfarande hotas av stränga straff om de befinnes skyldiga till de brott de åtalats för. Det inträffade understryker vikten av att undantagstillståndet i sydöstra provinser hävs. Regeringen avser, bilateralt och inom ramen för EU-samarbetet, fortsätta kräva att uppfyller de politiska Köpenhamnskriterierna om demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. måste som kandidatland anpassa sig till europeisk rättsordning genom ny lagstiftning och genom effektivare tillämpning av den lagstiftning som redan finns.
frs · GN12635 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:635 om Postens avgifter har frågat mig vilka åtgärder jag vill vidta för att säkerställa att den som hämtar ut sina pengar på Posten får ut hela beloppet. Frågan är ställd mot bakgrund av att Postgirot uppgett att bolaget avser att ta ut en avgift på 20kr för dem som hämtar sina pengar på Posten. Det framgår inte närmare hur Postgirots avgiftssystem är upplagt i detalj. Staten som ägare av sätter ramarna för verksamheten och sedan är det bolagets styrelse och ledning som beslutar om enskilda investeringar, den konkreta utformningen av bolagets produktion av tjänster, avgifter etc. Besluten om förändringar ska naturligtvis uppfylla de krav på post- och kassaservicen i landet som framgår av bl.a. postlagen och avtalet mellan staten och . Om dessa krav inte skulle uppfyllas rapporterar detta till regeringen som då bedömer om det finns anledning att vidta åtgärder. Jag utgår ifrån att bolaget vid sin bedömning har som utgångspunkt att de ska erbjuda alla sina kunder en god service till rimliga priser.
frs · GN12636 · 2000-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:636 om medlemsavgift till de registrerade trossamfunden har frågat mig om regeringen avser vidta några åtgärder så att medlemsavgifter till registrerade trossamfund beaktas vid beräkning av avgifter inom äldreomsorgen. Kommunerna har stor frihet att fastställa grunderna för beräkning av avgifter inom äldreomsorgen. Avgifterna får emellertid inte sättas så att de inkräktar på den enskildes förbehållsbelopp, boendekostnad eller andra normala levnadsomkostnader. De får heller inte överstiga kommunens självkostnader. Bl.a. har i uppföljningar av kommunernas taxor och avgifter inom äldreomsorgen konstaterat att grunderna för avgiftsberäkningen varierar. I vissa fall är dessa variationer mycket kraftiga och har också kritiserat en del av de beräkningsgrunder som förekommer.