ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12377 · 2000-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:377 om isocyanater har frågat mig vilka resursmässiga och andra insatser regeringen är beredd att medverka till, för att den ur arbetsmiljösynpunkt angelägna forskningen vid i ska kunna säkerställas. är en av de nio orter som omfattas av regeringens utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Resursmässigt innebär detta bl.a. att det finns en särskild projektledare för kommunen inom s.k. omställningsgrupp. Isocyanatforskning har redan fysiskt etablerats vid enheten för arbetsmiljökemi i . En ansökan om medel för verksamheten har, enligt vad jag erfarit, just inkommit till AMF, som tillsammans med är tänkta huvudfinansiärer för forskningsenheten. följer utvecklingen i frågan om finansieringen av isocyanatforskningen i och har intresse av att verksamheten ska kunna säkerställas . Jag följer frågans utveckling nära, och avser kalla berörda parter till ett möte i syfte att skynda på beredningsprocessen.
fr · GN11644 · 2000-03-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:644 av () till försvarsminister om F10 i En allt starkare politisk majoritet växer fram för att bevara det nedläggningshotade F10 i . Om beslutet blir så borde det vara rimligt att se över vissa delar i kommande helikopterorganisation. Det förefaller logiskt att räddningshelikoptern återigen stationeras på F10. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att räddningshelikoptern åter stationeras på F10 i ?
fr · GN11645 · 2000-03-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:645 av () till utrikesminister om diktatorers brott mot mänskligheten När den förre chilenske diktatorn fängslades av brittiska myndigheter gavs en tydlig signal ut i världen @ accepterar inte att de som begått brott mot mänskligheten går fria utan att ställas till svars i domstol. Från anhöriga till alla de som fängslats och torterats av militärdiktaturen i kom tusentals polisanmälningar runtom i . Alla vittnade om det systematiska förtryck som genomfördes under ledning och krävde en rättslig prövning av diktatorns agerande. Från sida uttrycktes också tillfredsställelse med det brittiska agerandet. har frågan prövats i olika brittiska instanser och vi har via medierna kunnat följa frågan i både hopp och förtvivlan. De första svenska kommentarerna var som sagt glädjande, men har lite eller inget hörts från . Eftersom mycket tyder på att frågan kan få sitt avgörande är det därför angeläget att den återigen markerar vikten av att forna diktatorer kan ställas inför rätta. Min fråga till utrikesminister blir därför: Vilka initiativ avser regeringen att vidta för att öka förutsättningarna att och andra diktatorers brott kan prövas rättsligt i ?
fr · GN11646 · 2000-03-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:646 av () till statsrådet om invandrare inom vården Det är viktigt att öka antalet invandrare inom vården. Dels är de en viktig potentiell rekryteringskälla och dels ökar antalet äldre personer med utländsk bakgrund. finns det läkare med utländsk bakgrund som har läkarutbildning, men som jobbar med något annat eller är arbetslösa då de inte har någon svensk läkarlegitimation. I , där det saknas flera hundra läkare, försöker man nu bl.a. rekrytera läkare från EU-länder, t.ex. . Enligt EU-direktiven räknas läkare från annan medlemsstat som behörig att utöva läkaryrket i , utan speciella villkor t.ex. på kompletterande utbildning. kan inte ställa några krav, och det är fritt fram för att anställa. För de läkare som har utbildats utanför EU/EES tillkommer kunskapsprov och praktiktjänst samt kurs i svenska medicinalförfattningar. Många av dessa läkare klarar inte av att komplettera sin utländska läkarutbildning. För att få fler att klara av sin komplettering behöver det skapas fler praktikplatser och framför allt skapas språkutbildningar på rätt nivåer. Jag anser att särskilda insatser bör vidtagas för att ta till vara den kunskap som våra invandrare i har. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att få in fler invandrare med läkarutbildning i svensk sjukvård?
fr · GN11647 · 2000-03-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:647 av () till statsrådet om Den delegation, ledd av rättschefen vid , som representerade vid förhöret inför den 11augusti 1997, förklarade för kommittén att inte kan betraktas som en rasistisk organisation. Delegationen anförde vidare att är ett högerparti som är kritiskt mot regeringens invandringspolitik men inte stöder en rasistisk ideologi. Min uppfattning är att är ett utomordentligt klart exempel på den klassiska rasbiologiska rasismen. Eftersom det är väsentligt att veta vad vi menar när vi talar om att bekämpa rasismen vill jag därför fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta några åtgärder för att klargöra sin inställning till frågan om bör anses vara en rasistisk organisation?
fr · GN11648 · 2000-03-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:648 av () till utrikesminister om Beslutet att inrätta en oberoende internationell brottmålsdomstol är ett av de senaste årens framsteg på området för mänskliga rättigheter. Vid en i undertecknade 120 länder ett avtal om att inrätta domstolen. var ett av de sju länder som röstade emot, och 21 länder valde att lägga ned sin röst. Domstolen kommer att vara permanent och den kommer att genomföra utredningar och ställa personer inför rätta som begår allvarliga brott mot internationell humanitär rätt, t.ex. folkmord och brott mot mänskligheten. Domstolen kommer alltså att ha befogenhet att åtala enskilda personer. Domstolen kommer att inleda sin verksamhet när 60 länder har ratificerat Romstadgan. har endast sju länder gjort det: , , , , , och senast . Min fråga till utrikesministern lyder: När avser regeringen att låta ratificera avtalet om att inrätta en internationell brottmålsdomstol?
fr · GN11649 · 2000-03-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:650 av () till socialminister om särskilt utbildningsbidrag Vid ett flertal tillfällen har jag tillskrivit socialministern och frågat om inte socialministern är medveten om de stora problemen som ett delat huvudmannaskap innebär för de funktionshindrade. Inte minst syns detta vad gäller överklaganden enligt lagen (1993:387) om stöd och service för vissa funktionshindrade, samt huvudmännens vägran att verkställa domar som har till syfte att underlätta för funktionshindrade att leva ett fullgott liv. Vi har alla kunnat se hur två huvudmän splittrar kompetensen och ger upphov till bristande helhetssyn. Vad gäller ett delat huvudmannaskap har socialministern varje gång hänvisat till samverkan mellan dessa huvudmän; kommun och RVF/försäkringskassorna. Men har det hänt igen: En liten CP-skadad flicka bollas mellan huvudmännen. Hon förvägras hjälp och kan därför inte gå i skolan. innefattar också dessa barn, men vi ser ofta hur lagar och förordningar i i stället försvårar och sätter upp hinder. Vad ämnar socialministern göra för att också barn med funktionshinder ska omfattas av och inte komma i kläm mellan olika myndigheter som vägrar samarbeta?
fr · GN11650 · 2000-03-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:649 av () till utbildningsminister om barn med funktionshinder finns en möjlighet till att få ett s.k. särskilt utbildningsbidrag för studier på grundskole- eller gymnasienivå. Stödet beviljas den som saknar treårig gymnasiekompetens eller motsvarande. Stödet kan utgå för arbetslös person som uppfyller villkor för a-kassa, eller till den som tar ledigt från arbetet för att studera. Bidraget utgår endast , eller högst tolv kalendermånader. Det betyder att den som läser in gymnasiet inte har ersättningen den sista terminen. Det gör att väldigt många studerande hoppar av utbildningen före den är avslutad. Resultatet blir att dessa personer återgår till arbetslöshet, utan examen. Förutom att det förstås är förödande för människorna drabbas också skolorna ekonomiskt av detta system. Systemet är dyrt, det fråntar redan från början individerna det ekonomiska ansvaret för deras studier, och det bidrar inte heller på önskvärt sätt till en högre utbildningsnivå bland arbetslösa. Med anledning av det ovan anförda undrar jag om statsrådet avser vidta några åtgärder för att det s.k. särskilda utbildningsbidraget ses över.
fr · GN11651 · 2000-03-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:651 av () till socialminister om psykiskt funktionshindrade missbrukare Utvärderingen av psykiatrireform, som kom , visade bl.a. på att psykiskt funktionshindrade personer med missbruksproblem är en utsatt grupp i samhället. De har oftast ett omfattande behov av och samlat stöd. I påfallande många fall brister det i dessa hänseenden. Samverkan, där socialtjänst och psykiatri tar ett gemensamt och formaliserat ansvar saknas ofta för denna grupp och heltäckande kombinationer av omsorgs- och vårdarbete försvåras därmed. Påfallande ofta saknas särskilda överenskommelser där t.ex. det ekonomiska ansvaret för respektive huvudman klargörs. Just denna brist på heltäckande planering och samordnat ansvar för vårdinsatser och fördelning av kostnader leder i åtskilliga fall till att aldrig så ambitiösa enskilda insatser kring boende, behandling eller sysselsättning inte leder till några varaktiga och uthålliga förändringar för den enskilde. Min fråga till socialministern är: Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att förbättra situationen för de psykiskt funktionshindrade missbrukarna?
fr · GN11652 · 2000-03-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:652 av () till utbildningsminister om universitet och högskolor Jag har tidigare, , ställt en fråga angående regeringens syn på nya universitet. Detta efter att statsrådet besökt och mer eller mindre "grusat alla framtidsplaner" för vår högskola. Det var statsrådets tvära uttalande vid besöket i som var grunden till min förra fråga. Tyvärr hade statsrådet missuppfattat frågan och berättade i sitt svar vad vi moderater hade sagt, vad vi tyckte, agerat m.m. Det är dock regeringens syn jag önskade i mitt svar. Jag har erfarenheten att statsråden brukar ge regeringens syn på ställd fråga inte vad frågande partier anser. Jag vill därför följa upp de sista meningarna i statsrådets svar av den 1mars 2000 som lyder: "Som regeringen framhåller i budgetpropositionen kan beslut om att ge ytterligare högskolor vetenskapsområde ske endast om det finns statsfinansiella förutsättningar för detta och om det ligger i linje med regeringens forskningspolitiska bedömning". Eftersom jag hört statsministern säga att "det nu går bra för " vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att utöka antalet universitet?
fr · GN11653 · 2000-03-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:653 av () till kulturminister om marknadsföring från statliga bolag I onsdagens ser jag en annons som gör reklam för dekodrar för digital marksänd TV. Rubriken är: "14 kanaler med bara en vanlig TV-antenn". I texten kan man vidare läsa: "Kan du bara se 1:an, 2:an och 4:an i din TV? Då bör du läsa detta mycket noga," samt "Gör slag i saken så kan du se 14 kanaler med en vanlig TV-antenn ! Förutom de kanaler vi redan nämnt, får du SVT1, SVT2, SVT24, TV3, TV4, Kanal , TV8, K-World, eTV samt två regionala kanaler." Annonsen kommer från företaget som till ägs av det helstatliga företaget . Ägandet i utövas av . Enligt planerna skulle ca 100000 dekodrar vara ute hos tittarna nu efter sändningsstart. Jag kan därför förstå den desperation som finns hos det statliga företaget när endast ca 6000 kontrakt är tecknade. Jag anser ändå att man ska ställa krav på att statliga företag inte sprider vilseledande reklam utan håller sig till sanningen. Verkligheten är att endast halva befolkningen kan nås av digital marksänd TV, för den andra halvan hjälper vare sig avancerade antenner eller Boxers dekodrar. Vill dessa se digital TV får de välja satellit- eller kabelsändning. Möjligen kan man säga att marknadsföringen är digital, för vissa stämmer den helt, för andra inte alls. Avser statsrådet vidta några åtgärder för att se till att företag som kontrolleras av inte ägnar sig åt vilseledande marknadsföring?
fr · GN11654 · 2000-03-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:654 av () till finansminister om skatten på energisparande Dagens system av fastighetsskatt missgynnar kraftigt de som investerat i åtgärder för att spara energi. Det gäller såväl installation av isolerglasfönster som ger 3 poäng i fastighetstaxeringen jämfört med 1 poäng för treglasfönster, värmepumpsystem som ger 3 poäng samt pelletskamin som ger 2 poäng. I det ena politikområdet, energipolitiken, uppmuntras till energisparande bl.a. med bidrag för att installera braskaminer. I det andra politikområdet, skattepolitiken, tar staten tillbaks eventuella bidrag i form av högre fastighetsskatt av de som hörsammat energiministerns lockrop. Det kan möjligen ses som ett utslag av regeringens kretsloppstänkande. I praktiken straffbeskattas de som investerar i åtgärder som sparar energi. Socialdemokraternas energipolitiske talesman i , , har i ett radioprogram sagt att det inte får vara så att ett system gör att det blir negativt att spara energi. Själv anser jag att ett avskaffande av fastighetsskatten vore bästa åtgärden för att ta bort straffbeskattningen. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att de som investerar i energisparande inte ska drabbas av högre skatt?
fr · GN11655 · 2000-03-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:655 av () till näringsminister om mobiltelefoner för barn har studier visat på ett oroande samband mellan mobiltelefoners strålning och medicinska konsekvenser. Barn förefaller vara en grupp som är extra utsatt för denna typ av strålning. finns det inga bevis för att strålning från mobiltelefoner är farlig, men det finns å andra sidan inget som kan bevisa att det är ofarligt. I detta läge har statliga valt att lansera en mobiltelefon för barn trots att man inte vet om det finns risker med strålning från mobiltelefoner. Jag tog upp denna fråga med näringsministern i frågestunden den 14oktober 1999 och fick då till besked att näringsministern skulle låta sig informeras i frågan. Med hänvisning till det anförda så borde nu näringsministern ha inhämtat information och därför skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Ämnar regeringen agera på något sätt när nu ett statligt bolag legitimerar att barn vid en låg ålder använder mobiltelefoner mot bakgrund av de risker med strålning som eventuellt finns?
fr · GN11656 · 2000-03-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:656 av de () till socialminister om Systembolagets diskriminering av funktionshindrade Många funktionshindrade har personlig assistent som givetvis också är med vid inköp av varor. Det har kommit till min kännedom att en funktionshindrad har nekats inköp vid ett systembolag eftersom den medföljande personliga assistenten saknade legitimation. Den funktionshindrade hade däremot legitimation och det var dennes varor det handlade om. Den funktionshindrade kunde på grund av sitt funktionshinder inte själv ta fram plånboken, varför assistenten krävdes på legitimation och inköp vägrades. Det framkom vidare att om den funktionshindrade kommit dit med sina minderåriga barn som hjälpt honom att betala hade han också blivit vägrad inköp. Denna attityd och inställning är djupt kränkande och klart diskriminerande. I realiteten betraktas den funktionshindrade som minderårig. Saken blir inte bättre av att Systembolaget har monopol på sina produkter och den funktionshindrade inte kan gå till en annan butikskedja för att bli korrekt bemött. Jag begär ingen reaktion på det konkreta fallet, men vill på ett principiellt plan ställa följande fråga: Avser socialministern vidta några åtgärder för att säkerställa att funktionshindrade inte ska diskrimineras och jämföras med minderåriga vid inköp i Systembolagets butiker?
fr · GN11657 · 2000-03-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:657 av () till statsrådet om reavinstbeskattning vid försäljning av nybildad bostadsrätt Uppdelningen i äkta respektive oäkta bostadsrättsföreningar orsakar flera problem för de boende vad gäller bostadsbeskattningen. Ett sådant gäller hur en uppkommen reavinst ska beskattas vid försäljningen av en nybildad bostadsrätt. Om bostadsrätten säljs bostadrättssföreningen har bildats hänvisar skattemyndigheterna f.n. till förhållandena vid ingången av det kalenderår försäljningen äger rum och anser att föreningen då var oäkta, trots att det då inte fanns en förening. Skattesatsen på reavinsten blir då och regeln om rätt till uppskjuten beskattning vid återinvestering i ny bostad gäller ej. När det däremot gäller att avgöra om bostadsrättsföreningen verkligen är äkta eller oäkta är det förhållandena vid slutet av kalenderåret som gäller. Den inkonsekventa innebörden av denna lagstiftning innebär, att man vid beskattningen av en och samma bostad hänvisar i ena fallet till (vid försäljning) och i det andra fallet (behåller bostaden) till slutet av året. Det logiska skulle varit att enbart hänvisa till förhållandena i slutet av beskattningsåret. Skattemyndigheterna tolkar dessutom lagen på olika sätt och det är därför mycket svårt för enskilda medborgare att bedöma skattekostnaderna vid en försäljning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att undanröja denna inkonsekvens i lagstiftningen?
fr · GN11658 · 2000-03-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:658 av () till statsrådet om kvinnors rehabilitering Om man tar del av forskningen kring långtidssjukskrivna kvinnor, och möjligheterna för dessa kvinnor att få rehabilitering, visar det sig att kvinnor har svårare att få rehabilitering än vad män har. Kostnaden för kvinnors rehabilitering är i allmänhet lägre än vad som gäller för män. Forskningen anger också att männen lättare får specialinsatser och dessutom att dessa insatser kommer in i bilden tidigare än vad som gäller för kvinnorna. Enligt min mening måste det vara exakt samma möjligheter för kvinnor att snabbt få den rehabilitering som behövs för att komma tillbaka i arbetslivet. Det är också viktigt att försäkringskassorna får de resurser som behövs för att lägga upp individuella planer för en resultatgivande rehabilitering. Allt för att minska antalet förtidspensionerade. Med anledning av ovanstående undrar jag vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att förbättra rehabiliteringsmöjligheterna för kvinnor.
fr · GN11659 · 2000-03-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:659 av () till socialminister om förebyggande åtgärder mot prostatacancer I den allmänna debatten om olika cancerformer har massmedier (främst ) tagit upp prostatacancer. Omhändertagandet av patienter med prostatacancer representerar av den direkta kostnaden för cancervården i . De tre diagnostiska metoderna rektalpalpation, transrektalt ultraljud och PSA (analys av prostataspecifik antigen i blodet) kan var för sig eller i kombination användas för tidig diagnostik av prostatacancer. Om en enskild diagnosmetod används förutsägs upptäckt av cancerfall till 25@30% men kan sänkas till genom en kombination av de olika metoderna. är det enda land i västvärlden där dödligheten i prostatacancer minskar något. Många anser att det beror på de framgångsrika kampanjerna för att få amerikanska män att PSA-testa sig. Massundersökningar i syfte att tidigt upptäcka och förebygga protatacancer har diskuterats. Jag anser att en bred upplysningskampanj om protatacancer ska genomföras. För tydlighetens skull vill jag betona det i och för sig självklara att kampanjen inte får inkräkta på resurserna för de lika angelägna mammografiundersökningarna. Avser ministern att ta initiativ till en utökad möjlighet för män att få förebyggande undersökningar för tidig upptäckt av prostatacancer, och även uppmana berörda myndigheter att ge nödvändig information kring dessa möjligheter?
fr · GN11660 · 2000-03-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:660 av () till statsrådet om main streaming inom bostadssektorn Färsk statistik visar att männen fortsätter att dominera SABO-företagens styrelser. 1985 var andelen kvinnor . Dagens statistik visar på kvinnor i styrelserna. Nästan en fjärdedel av de kvinnliga styrelseledamöterna återfinns i 23 företag, medan 90 företag enbart har män i styrelser. Med tanke på att fortfarande påvisar att kvinnorna utför det mesta arbetet i hemmet, är det märkligt att så få kvinnor deltar i beslutsfattandet om bostäderna. Regeringens mål för de statliga bolagsstyrelserna att andelen kvinnliga ledamöter ska öka från till , måste också smitta av sig till kommunala bolag och andra bostadsorganisationer. Detta är såväl en demokratifråga som en jämställdhetsfråga vad gäller kvinnors möjligheter till påverkan. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka jämställdheten i beslutsfattandet om våra bostäder?
fr · GN11661 · 2000-03-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:661 av () till utrikesminister om diskrimineringsfrågor i uppdrag är att medverka till demokratiska säkerhet på grundval av kraven på demokrati, mänskliga rättigheter och en fungerande rättsstat. En stor del av verksamhet består av att utarbeta konventioner. En av de viktigaste är den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. behandlade på januarisessionen ett förslag från ministerkommittén om vissa förändringar av . Den parlamentariska församlingen beslutade att uppmana ministerkommittén att införa två tillägg till förslaget. Det ena tillägget var att män och kvinnor ska vara lika inför lagen och det andra att till listan på faktorer som omfattas av diskrimineringsförbud tillföra sexuell läggning. Min fråga till utrikesministern är om kommer att verka för den parlamentariska församlingens förslag i ministerkommittén.
fr · GN11662 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:662 av () till kulturminister om skydd av industriminne Järnvägen Växjö@Västervik är längsta smalspår och enligt ett av tio främsta industriminnen. Sträckan Västervik@Hultsfred är byggnadsminnesförklarad. i vill dock inte ta något ansvar för att bevara, byggnadsminnesförklara, den del av industriminnet som länet ansvarar över trots förslag om bevarande. Den politiska majoriteten tycks sakna den känsla och den kunskap som behövs för att vårda och bevara ett industriminne. Betänk att vi talar om ett av de tio främsta industriminnena i , enligt professionella bedömning. Det kortsiktiga vinstintresset verkar ha starkare påverkan på denna styrelse än angelägenhetsskala. Det är viktigt att spåren i historien får finnas kvar. Och även ett smalt spår kan ha stort värde för framtiden både som en del av ett kulturarv men också som turistattraktion och för nyttotrafik. Avser kulturministern se över befintlig lagstiftning så att den bättre ger skydd för industriminne av riksintresse?
fr · GN11663 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:663 av andre vice talman () till statsrådet om folkhögskolestudier för invandrare För många arbetslösa invandrare med dåliga kunskaper i svenska är studier på en folkhögskola av stort värde. Just den typen av studier har gett goda resultat. Efter genomgångna studier har många både bättre kunskaper i svenska och betydligt bättre möjligheter till arbete. Vinsten är uppenbar både för den berörda personen och för samhället. Problemet är finansieringen. kommer ett nytt studiebidragssystem att gälla som ger fler människor med låg grundutbildning möjlighet till studier. Förhoppningsvis gynnar detta också arbetslösa invandrare med dåliga kunskaper i svenska. Men problemen är akuta. Det stöd som utgår för vuxenstudier är inte tillräckligt för de som har familj och praxis är mycket varierande runtom i landet vad gäller möjligheter till stöd från arbetsförmedling och socialtjänst. Regelverket på detta område tycks vara mycket stelt. Vilka åtgärder avser regeringen vidta omgående för att minska arbetslösheten bland invandrare, genom att exempelvis öka möjligheterna till vuxenstudier på folkhögskola?