ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12494 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:494 om brott i socialismens namn har frågat statsministern vilka åtgärder han avser vidta för att öka kunskapen och sprida information om brott begångna i socialismens namn. Frågan har överlämnats till mig. bjöd statsministern in samtliga riksdagspartier till överläggningar om behovet av informationsinsatser kring kommunismens brott mot mänskligheten. Efter överläggningarna föreslog regeringen i vårpropositionen 1999 att anslå för forskning kring kommunismens brott. Medlen förvaltas av . har dessutom fått i uppdrag att stärka undervisningen i nutidshistoria. Däremot kunde inte ett brett samförstånd uppnås om gemensamma informationsinsatser. Helt avgörande för att sprida kunskap om kommunismens brott är emellertid det engagemang som finns i folkrörelser, studieförbund och partier. Det ankommer på alla demokratiska krafter att erinra om kommunismens illdåd .
frs · GN12495 · 2000-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:495 om fristående gymnasier har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att se över nivån på bidrag till friskolor på gymnasienivå. fattade regeringen beslut om tilläggsdirektiv (dir. 1999:76) till kommittén för uppföljning av resursfördelning till fristående grundskolor. Kommittén fick då i uppdrag att utreda de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna och för de fristående gymnasieskolorna av de nuvarande reglerna för bidragsgivning till de fristående gymnasieskolorna. I uppdraget ingår även att lämna förslag till regler för bidragsgivning. Utredningens arbete ska redovisas senast den 1mars 2001. Det pågår således ett arbete med att utreda följderna av det nuvarande systemet avseende bidragen för fristående gymnasieskolor.
frs · GN12496 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:496 om fängelsepermission har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta som kan förändra och skapa tryggare levnadsförhållanden för, inte minst, misshandlade kvinnor. Mot bakgrund av händelsen i då en person under permission från ett fängelsestraff anklagats för att ha dödat en kvinna som han tidigare misshandlat ifrågasätter om permissioner över huvud taget ska beviljas. Jag har besvarat flera frågor om permissioner under anstaltsvistelse. Jag vill återigen betona att permissioner fyller en viktig funktion för att förbereda den intagne för tillvaron utanför anstalten och förhindra att han eller hon återfaller i brottslighet efter frigivningen. Varje gång har jag också uttalat att den lagstiftning som finns på området, enligt min mening, ger uttryck för en lämplig avvägning mellan olika intressen där såväl samhällsskydd som den intagnes behov beaktas. Jag vill påminna om att lagstiftningens utgångspunkt är att permission över huvud taget inte ska beviljas om det finns en påtaglig risk för brott. En permission ska dessutom alltid förenas med de villkor som behövs. Det kan t.ex. gälla vistelseadress, anmälningsskyldighet och eventuell bevakning. Vidare ska den som utsatts för brott underrättas om permissionen. Regelverket ger alltså kriminalvården goda möjligheter att förhindra att den intagne under permission besöker en kvinna han tidigare misshandlat. Men det är mycket viktigt att permissionsbestämmelserna tillämpas på ett likartat och förutsebart sätt. har presenterat sin översyn av långtidsdömdas utevistelser, där man uppmärksammat flera brister i tillämpningen och i tillsynen. Inom kriminalvården kommer man nu att bättre planera, kontrollera och följa upp permissionerna. förstärker man tillsynen och ser över delegations- och beslutsordningen. Jag utgår från att risken för permissionsmissbruk kan minimeras genom en förbättrad tillsyn och en striktare tillämpning av de bestämmelser som finns. När det gäller att förutsäga mänskligt beteende måste jag tyvärr konstatera att det aldrig går att helt utesluta att felbedömningar görs i enskilda fall. Ett sätt att motverka det är att arbeta med individuella bedömningar. Kriminalvården måste hitta bättre metoder och arbetssätt för att göra risk- och farlighetsbedömningar som kan användas som underlag för olika beslut . Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som genomförts i detta syfte. Forskning pågår också för att utveckla metoder för att bedöma risken för att en person ska återfalla i brott. Min förhoppning är att dessa metoder och arbetssätt kommer att kunna användas för att ytterligare minimera risken för permissionsmissbruk.
frs · GN12497 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:497 om hot och våld inom kriminalvården har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att komma till rätta med ökningen av hoten och våldet inom kriminalvården. Det pågår fortlöpande ett arbete inom kriminalvården för att öka säkerheten för de anställda och utarbeta strategier för att stötta personal som utsatts för hot eller våld. Ett viktigt inslag i detta arbete är dialogen mellan vårdare och ledningen. En säkerhetshandbok med ett nytt avsnitt om hot och våld mot personal har utarbetats och distribuerats till samtliga kriminalvårdsmyndigheter. Den är tänkt att ligga till grund för lokala instruktioner och beredskapsplaner. I syfte att öka säkerheten vid anstalterna byggs nu vissa av dem om så att avdelningarna blir mindre, s.k. sektorisering. Detta ökar möjligheten till kontroll och underlättar omplacering av intagna som av säkerhetsskäl inte bör vistas tillsammans. Regeringen har också givit kriminalvården i uppdrag att utarbeta en strategi för att motverka att intagna bildar eller upprätthåller kriminella nätverk. Inom pågår ett arbete med kriminalvårdsregister. Avsikten är att reglera under vilka förutsättningar kriminalvården får registrera uppgifter om de intagna som ska utgöra grund för olika beslut, bl.a. placeringsbeslut. görs på riksmottagningen i Kumla en riskbedömning för alla nyintagna med strafftider som överstiger innan de initialplaceras på anstalt. Det pågår också ett arbete för att utveckla möjligheterna att göra säkrare risk- och farlighetsbedömningar. Regeringen har givit i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som genomförts. Det är också angeläget att de anställda inom kriminalvården är väl utbildade för sitt uppdrag. Därför har regeringen givit i uppdrag att redovisa vilka insatser som görs för att utveckla kompetensen hos vårdarna. Avslutningsvis vill jag nämna att och representanter för de berörda fackförbunden har enats om ett utvidgat samrådsförfarande i säkerhetsfrågor. Dessa åtgärder bör minska risken för att anställda inom kriminalvården utsätts för våld eller hot.
frs · GN12498 · 2000-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:498 om rättegång mot judar i Skånberg har frågat mig om kommer att vara representerat vid rättegången mot de iranska judar som är misstänkta för spioneri. har agerat i ärendet med de tjugotal personer (var 13 av dessa judar) som häktats misstänkta för spioneri. Vi har framfört till iranska myndigheter, både bilateralt och genom EU, åsikten att en kommande rättegång ska vara öppen för insyn och att de anklagade ska ha tillgång till juridiskt stöd. och EU har bevakat denna fråga noggrant och ämnar göra detta också i fortsättningen. undersöker möjligheterna att vara representerat under en rättegång.
frs · GN12499 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:499 om angolanska flyktingar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att bistå de människor som tvingats fly på grund av kriget i och hotas av svält i grannlandet sydvästra del. Jag är djupt oroad över flyktingsituationen i och dess grannländer. Antalet internflyktingar uppgår till ca 2 miljoner av 11@12 miljoner invånare. Man uppskattar att ca 4 miljoner människor är direkt drabbade av kriget. Närmare 2 miljoner är i behov av nödhjälp. Tusentals människor flyr in i grannländerna. I denna svåra situation har det svenska biståndet till i första hand inriktats på att lindra nöd och svält. är en av de största givarna av humanitärt bistånd till . Totala utbetalningar för svenskt bistånd till uppgick till ca . Under innevarande år finns beredskap att öka de humanitära insatserna ytterligare. bereder Sida ett stöd på till FN:s konsoliderade appell för för . Vad gäller bistånd till flyktingar utanför gränser är UNHCR en viktig aktör. är en av de största bidragsgivarna till UNHCR och är därmed också en viktig aktör för organisationens arbete med flyktingar i södra . Det svenska stödet till UNHCR har en inbyggd flexibilitet som ger organisationen möjlighet att, i samråd med , göra egna prioriteringar för att möta de behov som uppstår. I arbetar UNHCR med att evakuera de nyanlända flyktingarna från de osäkra gränstrakterna. Regeringen kommer fortsatt noga följa utvecklingen.
frs · GN12502 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:502 om äggproduktion har frågat mig om vilka konkreta åtgärder som jag kommer att vidta i samband med kommissionens beslut. fick i samband med anslutningen till EU undantag för nationellt stöd till äggsektorn . Stödet skulle successivt trappas ned, men begärde @ och fick, på grund av störningar i marknaden @ tillstånd att ge stöd med något mindre avtrappning fram till övergångsperiodens slut . begärde förlängning av stöden och den 22december 1999 tog kommissionen beslut om att ge tillstånd för ett nationellt produktionsstöd enligt artikel 141 i anslutningsfördraget. Detta ersätter stöd enligt artiklarna 138@140. Stöd får genom detta beslut lämnas t.o.m. . Det finska stödet har påverkat den svenska äggmarknaden och för att mildra effekten har agerat på olika sätt. Med anledning av den senaste finska begäran skrev jag ett brev till kommissionär och påtalade missförhållandena och vilka konsekvenser ett bifall till den finska begäran skulle få. Det kan konstateras att kommissionens beslut är taget och att det inte går att ytterligare påverka beslutet. Med hänsyn till den uppkomna situationen kommer dock den att bevaka frågan noga och verka för att konsekvenserna för de svenska äggproducenterna blir så små som möjligt. Den finska äggproduktionen har minskat från till . Det vore från svensk synpunkt helt oacceptabelt om den finska äggproduktionen som en funktion av det förlängda stödet åter skulle börja öka.
frs · GN12503 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:503 om vård på lika villkor har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder mot bakgrund av en presenterad avhandling som visar att rika och gifta får mer vård än fattiga och ensamstående. Enligt hälso- och sjukvårdslagen är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Jag ser mot bakgrund av detta med stor oro på de uppgifter som presenterats, och som visar på omständigheter som uppenbart avviker från lagens bestämmelse. Även om den nu aktuella undersökningen bara avser ett landsting är det angeläget att vi i det fortsatta arbetet med utvecklingen av hälso- och sjukvården uppmärksammar frågor av den här typen. Även har anledning att i sitt arbete med att följa upp hälso- och sjukvården på olika sätt uppmärksamma frågan.
frs · GN12504 · 2000-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:504 om rekommenderad högsta acceptabla bullernivå för förskola har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att införa riktvärden som gäller bullernivå för förskolor så att dessa jämställs med bostäder och/eller undervisningslokaler vad avser krav på inomhusmiljö ur ett bullerperspektiv. I byggregler finns föreskrifter om ljudisolering för lokaler. I dessa anges att vårdlokaler, fritidshem, daghem o.d., undervisningsrum i skolor samt rum i arbetslokaler avsett för kontorsarbete, samtal o.d., ska utformas så att buller utomhus och i angränsande utrymmen dämpas i den omfattning som verksamheten kräver och inte i besvärande grad påverkar dem som arbetar eller vistas i lokalen. Som exempel på teknisk utformning för att klara de angivna kraven anges bl.a. ett högsta rekommenderat värde på ljudnivå på grund av vägtrafik. Vidare anges högsta tillåtna värden på ljudnivå från installationer. Som framgår nämns inte uttryckligen förskola i byggreglerna men de täcks väl in i de formuleringar som redan finns. fråga visar dock att det finns utrymme för vissa oklarheter. Jag ska uppmärksamma på förhållandena.
frs · GN12505 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:505 om textade TV-program har frågat om jag är beredd att ta upp överläggningar med om möjligheterna att erbjuda både direktsända och inspelade TV-program med textremsa. Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag (dir. 1999:74) att lägga fram ett brett underlag inför beredningen av de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst nästa tillståndsperiod som börjar den 1januari 2002. Av direktiven till utredningen framgår att utgångspunkten för utredningen bör vara att radio- och TV-programmens tillgänglighet för funktionshindrade ska öka. Utredaren ska undersöka om det behöver ställas ytterligare krav på programföretagen för att uppnå en ökad tillgänglighet och föreslå hur sådana krav i så fall ska utformas. I sammanhanget ska erfarenheter från andra länder beaktas liksom möjligheterna att använda ny teknik.
frs · GN12506 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:506 om sprängmedel för träning av minhundar har frågat mig om några åtgärder har vidtagits för att förenkla de bestämmelser om sprängämneshantering som kringgärdar träning av minhundar. Enligt förordningen (1988:1145) om brandfarliga och explosiva varor ska den som hanterar brandfarliga eller explosiva varor vidta åtgärder till skydd mot att obehöriga kommer åt varorna (17§). Det är som är tillståndsgivande myndighet vad avser bl.a. Försvarsmaktens förvaring av explosiva varor på fasta platser (23§). Jag har inte för avsikt att initiera en förändring av dessa bestämmelser. Inspektionen har gett tillstånd för verksamhet på en viss plats. Väl tränade hundar är en mycket viktig komponent i arbetet inom ammunitions- och minröjning. ligger i denna disciplin långt framme i utvecklingen och jag tycker att det är viktigt att vi fortsätter med detta. Regeringen har därför i regleringsbrev för Försvarsmakten för föreskrivit att förmågan att använda minhundar ska ökas. De små bitar av sprängmedel som används under hundträningens tidiga delar torde, såsom frågeställaren anför, vara mindre stöldbegärliga än de minor som används under träningens slutfas. Ansvaret för säkerheten åligger dock Försvarsmakten. Jag har härvid erfarit att myndigheten har för avsikt att göra en förnyad bedömning av vilka sprängmedel m.m. som i fortsättningen ska klassas som mer stöldbegärliga än andra.
frs · GN12507 · 2000-02-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:507 om har frågat mig om svenska initiativ tagits i syfte att stödja uppföljningen av . I utspelar sig mest komplicerade konflikt. Den involverar militärt sex stater, tre rebellrörelser och flera väpnade miliser. De angränsande länderna påverkas, liksom DRK, också i varierande grad av det enorma mänskliga lidande konflikten medfört, inte minst för de miljoner flyktingar som tvingats lämnas sina hem. som efter intensiv afrikansk medling slöts föreskriver, förutom eldupphör, ett antal steg mot en normalisering av förhållandena i DRK, och i förlängningen hela regionen. Bland de viktigaste stegen kan nämnas utplacering av en observatörsstyrka från FN, följt av en fredsbevarande insats. Genomförandet av en s.k. nationell dialog är också en central del i avtalet. Den syftar till att ge DRK en ny politisk ordning och ska leda fram till demokratiska val. Men genomförandet av lämnar förvisso mycket i övrigt att önska. Det återstår t.ex. ännu att etablera ett fullständigt eldupphör. har nära följt utvecklingen av krisen i DRK och stöder genomförandet av . Regeringen beslutade att bidra till FN:s internationella observatörsstyrka med två personer. Ytterligare sju kan bli aktuella när styrkan utvidgas. Därtill ger ett finansiellt bidrag till den afrikanska enhetsorganisationen för den militära som bildades direkt efter avtalets undertecknande. Inom ramen för EU-samarbetet har också medverkat till ett beslut om att stödja verksamhet med . I ett försök att häva dödläget samlade de stridande parterna till en öppen debatt i . En resolution är nu under beredning i syfte att snabbt placera ut ytterligare 500 observatörer, tillsammans med en fredsbevarande trupp om inledningsvis 5000 man. I samband med debatten fick också den av OAU utsedde medlaren i den nationella dialogen, f.d. president , tillfälle att presentera sitt arbete och lägga fram ett budgetförslag. Regeringen beslutar om ett finansiellt bidrag för att möjliggöra för Masire att snabbt inleda detta komplicerade men ytterst angelägna uppdrag. kommer även fortsättningsvis att noggrant följa utvecklingen i Stora sjö-regionen och på olika sätt verka för en fredlig lösning och ett fortsatt genomförande av . som det internationella samfundet bör göra sitt yttersta för att bistå, så är det i hög grad de inblandade parternas egna vilja och beredskap till kompromisser som blir avgörande för att nå bestående fred, säkerhet och utveckling i regionen. Häri vilar ett särskilt tungt ansvar på ledarna för alla stridande parter. , och övriga EU, stöder tanken på en regional konferens för fred, demokrati och utveckling i denna del av .
frs · GN12508 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:508 om dry sex och aids har frågat mig om frågan med dry sex lyfts inom ramen för utvecklingssamarbetet och utifrån frågan om smittspridning. utgör den kontinent som har drabbats hårdast av hiv/aidsepidemin med konsekvenser ingen hade anat . Hiv/aids utgör inte enbart hot mot den enskilde individen och utvecklingen i sin helhet, utan äventyrar även säkerhetspolitiska stabiliteten i regionen. i säkerhetsrådets historia diskuterades säkerhetsaspekter utifrån något som vid en första anblick enbart betraktades som en sjukdom. har länge varit föregångsland vad beträffar arbetet att förebygga och mildra konsekvenserna av hiv/aids. På ett tidigt stadium i epidemins historia betraktades hiv/aids inte som isolerad sjukdom utan som ett reellt hot mot utvecklingen i fattiga länder. Denna insikt ledde till att var en av initiativtagarna till FN:s koordinerade satsning med uppgift att samordna FN-systemets arbete med hiv/aids. Våra insatser i den multilaterala sfären har fortsatt utan avmattning. bidrar med till och är bland de största bidragsgivarna till UNDP, och som samtliga arbetar direkt eller indirekt med hiv/aids. har också varit en drivande kraft bakom ökade involvering i hiv/aidsarbetet. Mycket sker kring koppling mellan hiv/aids och dess makroekonomiska effekter. På den bilaterala sidan har gjort en intensifierad satsning med särskilt sikte på . Sida har etablerat det nya svenska sekretariatet för hiv/aidsarbetet för med placering i @ ett av de värst drabbade länderna i regionen. Dry sex utgör en riskfaktor för ökad hivprevalens och är därför en faktor som beaktas i det övergripande arbetet att förändra beteende och minimera riskerna för hivspridning. Dessutom kan frågan om dry sex direkt kopplas till kvinnans sexuella och reproduktiva rättigheter vilket bl.a. utgjorde en huvudkomponent inom ramen för femårsuppföljningen av befolkningskonferensen i . arbetar aktivt för att främja just kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter. Detta är inte enbart en fråga som hör hemma inom ramen för hiv/aids- och befolkningsfrågorna utan är en utvecklingsfråga som hör hemma inom samtliga sektorer. Dessutom utgör förebyggande av hiv/aids genom information främst till unga en av huvudkomponenterna i den svenska hiv/aidsstrategin som lanserades . avser att fortsättningsvis hålla nära kontakt med och andra experter på området för att följa frågan om dry sex och dess implikationer @ särskilt då denna fråga är av mycket känslig karaktär då den handlar om ett kulturbetingat beteende.
frs · GN12509 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:509 om förebyggande insatser mot prostatacancer har frågat mig om regeringen avser vidta några åtgärder för att införa hälsokontroller eller andra förebyggande insatser mot prostatacancer. Prostatacancer är bland de vanligaste cancerformerna hos män i . Den uppträder relativt sent i livet, ungefär tre fjärdedelar av alla som diagnostiserades var män i åldern eller äldre. Inga fall av prostatacancer förekom och endast ett fåtal . Prostatacancer är en långsamt växande tumör och eftersom sjukdomen debuterar i ett sent skede av livet är det många som aldrig får några symtom av sin cancer. av medicinsk metodik (SBU) studerade möjligheterna att införa massundersökningar av prostatacancer. Slutsatserna i SBU:s rapport visar på ett flertal faktorer som talar emot en sådan massundersökning. För att screening för prostatacancer ska ge önskad effekt krävs att de diagnosmetoder som står till buds kan avslöja behandlingskrävande tumörer innan dessa givit symtom och att effektiv behandling utan omfattande biverkningar finns tillgänglig. saknas det metoder för att särskilja de tumörer i prostata som växer långsamt och har en god prognos från sådana som växer snabbt och som har en sämre prognos. Dessutom har behandling av tidiga tumörer i prostatakörteln väsentliga biverkningar, vilka avsevärt minskar patientens livskvalitet, och i vissa fall överlevnad efter behandling. De nya blodprovstest som har utvecklats är förknippade med samma osäkerhet och risker. Med anledning av de nya rönen har SBU tillsatt en projektgrupp för att utreda det vetenskapliga underlaget för en eventuell rekommendation om screening för tidig diagnos av prostatacancer. Enligt min uppfattning bör resultatet av denna studie inväntas innan några åtgärder i syfte att rekommendera generella hälsoundersökningar vidtas.
frs · GN12510 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:510 om lokala investeringspengar för ekologisk hållbarhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av notifieringen av EU-direktivet, som ger möjlighet att använda lokala investeringsmedel till bostäder, förskolor och skolor. Det åsyftar är, såvitt jag förstår, den notifiering till av en ändring av förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället, som gjordes . Ändringen innebär, om den godkänns, att regeringen får möjlighet att bevilja bidrag till åtgärder som minskar förekomsten av allergiframkallande eller andra hälsofarliga ämnen och material i byggnader. En förutsättning är dock att åtgärden ensam eller tillsammans med andra åtgärder även uppfyller något av de andra miljökriterier som finns i förordningen. Kommissionen har beslutat inleda sådant förfarande som anges i art. 88 i EG-fördraget. Det innebär att kommissionens preliminära granskning @ tyvärr @ inte utmynnat i ett godkännande av den föreslagna ändringen. I stället inleds ett formellt granskningsförfarande. Eftersom ännu inte tagit del av beslutet i dess helhet vet jag heller inte vilka tveksamheter kommissionen har i fråga om förslaget till ändring. Jag kan därför inte säga om och när en förordningsändring som innebär att förbättringar av inomhusmiljön blir bidragsberättigade kan träda i kraft.