ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12807 · 2000-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:807 om kriget mellan och har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att påverka och att avsluta alla krigshandlingar. Den är djupt oroad över att konflikten mellan och ännu inte har fått sin lösning. Medlingsansträngningarna under OAU:s ledning fortsätter emellertid och bägge parter har förklarat sig vara beredda att delta i de samtal i som OAU har kallat till och som avses att hållas före april månads utgång. Läget på marken har i stort varit lugnt . Den militära uppbyggnaden har dock fortsatt, vilket medfört höjda militärutgifter för både och . har alltsedan konfliktens inledning verkat för en fredlig lösning, bilateralt, genom EU och i FN. Vi har en kontinuerlig kontakt med regeringsrepresentanter från båda länderna. Vid dessa samtal har vi bl.a. uttalat vårt stöd för OAU:s pågående medlingsansträngningar och den presenterade fredsplanen och uppmanat parterna att visa återhållsamhet och fortsätta samarbetet med OAU. OAU bör även framgent ha ledningen i fredsprocessen och inga nya parallella förhandlingsspår bör igångsättas som kan försvåra OAU:s fortsatta medlingsansträngningar. Agerande till stöd för OAU-processen bör fortsätta och EU:s särskilde representant för konflikten, italienaren , fyller här en viktig funktion. förväntar sig att båda parter visar flexibilitet och kompromissvilja vid de förestående samtalen i så att en fredsöverenskommelse skyndsamt kan uppnås. Den allvarliga humanitära situationen i regionen gör det särskilt angeläget att snabbt finna en fredlig lösning på konflikten. Detta är ett budskap som vi framför i våra regelbundna samtal med parterna. Vad avser frågan om konfliktens konsekvenser för utvecklingssamarbetet med och är regeringens uppfattning att inga nya åtaganden är aktuella så länge konflikten fortsätter. Med beaktande av den osäkerhet som konflikten utgör för det fortsatta samarbetet och med hänsyn till de stora reservationerna i utvecklingssamarbetet har regeringen beslutat att minska landramarna med för båda länderna. Blir det förnyade och omfattande krigshandlingar kommer det knappast att vara möjligt att fortsätta samarbetet med någondera av länderna. Regeringens uppfattning har närmare utvecklats i biståndsministerns svar den 26april på en fråga av .
frs · GN12808 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:808 om UMTS-licenser har frågat statsrådet om vad hon avser att göra för att i fortsättningen inte ska halka efter när nya steg tas på telekomområdet, t.ex. vad gäller frekvensfördelning. Frågan ska ses i samband med ett svar på en tidigare ställd fråga, fråga 1999/2000:777 från till om tilldelningen av UMTS-licenser. I svaret refererades bl.a. till en uppgift från () om att licensieringsprocessen för UMTS-licenser beräknas vara färdig och att därmed vid en internationell jämförelse ligger i mittfältet tidsmässigt bland ett antal viktiga länder. Inledningsvis bör det nämnas att PTS uppgifter avser tidsplanerna i de olika länderna. Enligt PTS är det endast och som har fattat beslut om tilldelning av UMTS-licenser. och avser att utfärda sådana licenser , medan avser att göra detta , hösten, allt innevarande år. har angett , vilket är en något mer exakt tidsangivelse. kan således sägas ligga bland de främre när det gäller licenstilldelningen. var i och för sig först ut med att utfärda tillstånd. Några UMTS-tjänster har dock inte etablerats där . Såsom framgick av mitt svar på den förra frågan har regeringen lagt fram två lagförslag som rör mobiltelemarknaden. Med dessa lagändringar kommer att få en mycket modern lagstiftning anpassad för framtidens mobiltelemarknad. Detta skapar förutsättningar för att nya operatörer ska ges praktisk möjlighet att delta i inbjudningsförfarandena för UMTS-licenser som det är viktigt att aktörerna har förutsättningarna klara för sig när de bestämmer sig för att etablera sig på marknaden. När väl UMTS-tjänsterna har etablerats kommer dessutom att få en fördel av att redan ha anpassat sin lagstiftning till de nya förutsättningarna. IT- och telepolitik är högt prioriterade frågor för regeringen. Regeringen har t.ex. lagt fram sin IT-proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). Regeringen gör således allt för att ska ligga långt framme på tele- och IT-området. Vi har inte halkat efter när det gäller UMTS och vi kommer inte att halka efter i fortsättningen heller.
frs · GN12809 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:809 om genom Sala har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att , den del som gäller Sala mot , förbättras. Den nationella planen för vägtransportsystemet, som fastställdes av regeringen , innehåller en utbyggnad av förbi Sala med byggstart mellan till ett belopp av . Anslagen till nybyggnation av väg ligger lägre än genomsnittet i den nationella planen för vägtransportsystemet. Anslagsminskningen beror bl.a. på en prioritering av trafiksäkerhetsmålet. Därför styr regeringen över pengar inom anslag till de åtgärder som är mest effektiva från trafiksäkerhetssynpunkt. Som en följd av detta räknar med en förskjutning av utbyggnaderna i den nationella planen på ungefär . bedriver dock planeringen och projekteringen av förbifart Sala så att det är möjligt att starta utbyggnaden om medel anvisas.
frs · GN12810 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:810 om räddningshelikoptrarna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att eliminera risken för att det inte ska finnas någon helikopter att tillgå vid räddningsinsatser till sjöss. Bakgrunden till fråga är problemen mellan och Försvarsmakten. behandlade i sitt beslut den 30mars 2000 med anledning av regeringens proposition Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) frågor om utnyttjandet av Försvarsmaktens helikoptrar för bl.a. räddningstjänst. konstaterar i sitt betänkande (s.213) att enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) ansvarar för sjöräddningstjänsten, för flygräddningstjänsten och respektive kommun för räddningstjänsten inom kommunen. Polisen har särskilda uppgifter inom fjällräddningen. Det ankommer på dessa myndigheter att organisera respektive räddningstjänst. Utskottet erinrar också om att Försvarsmakten inte har något ansvar för räddningstjänst utöver den räddning som direkt hör ihop med försvarsverksamheten. Med en skrivelse den 15mars 2000 sade Försvarsmakten upp avtalet med om helikoptertjänster för räddningsinsatser vid fem orter i landet @ /, /, , /och @ fr.o.m. den 1april 2000. Uppsägningstiden är , varför avtalet upphör att gälla den 1oktober 2000 om inte en ny överenskommelse träffas. Försvarsmakten anger i skrivelsen att myndigheten har svårigheter att på grundval av gällande arbetstidsavtal uppfylla sin del av avtalet. Avtalets nuvarande ambitionsnivå förutsätter, enligt Försvarsmakten, att personalresurserna är i balans med uppgifter samt att ett till verksamheten anpassat beredskapsavtal kan träffas med arbetstagarorganisationerna. Efter detta har förhandlingarna fortsatt mellan Försvarsmakten och personalorganisationerna. Förhandlingarna ledde till att parterna den 17april 2000 kunde träffa ett nytt avtal som innebär att den beredskap med räddningshelikopter som Försvarsmakten upprätthåller för på de fem orterna kan fortsätta. Enligt vad jag har erfarit avser Försvarsmakten nu att återta uppsägningen av avtalet med . Med tillfredsställelse kan jag konstatera att Försvarsmaktens helikoptrar åter kan utnyttjas för angelägna räddningstjänständamål.
frs · GN12811 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:811 om personlig assistent har frågat mig om vilka åtgärder jag vidtagit för att påskynda uppfyllelsen av givna löften om fortsatt stöd och hjälp enligt LSS och . Regeringen avser att i en särskild proposition återkomma med förslag som innebär att personer som beviljats assistansersättning ska få behålla denna ersättning även efter fyllda . Avsikten är att presentera en proposition så att lagändringen ska kunna träda i kraft den 1januari 2001. Förslaget bereds inom . Innan en proposition kan läggas måste dock förhandlingar genomföras och överenskommelse ha träffats med .
frs · GN12812 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:812 om gruppvåldtäkt har frågat mig om regeringen är beredd att ta fram en nationell handlingsplan för att motverka gruppvåldtäkter. hänvisar till det senaste årets ökade rapportering om gruppvåldtäkter i medierna och framhåller att den översyn av lagstiftningen som pågår är välkommen men knappast tillräcklig. Jag har relativt utförligt i mitt svar på en fråga från om våldtäktsbrott redogjort för den gällande lagstiftningen och den pågående översynen av lagstiftningen på området. Jag hänvisar i denna del till mitt svar den 12april på fråga 1999/2000:790. skriver att antalet anmälningar inte ökat på något drastiskt sätt. Jag vill därför åter framhålla att gruppvåldtäkt lyckligtvis är ett mycket ovanligt brott. Enligt en genomförd specialgranskning av utgör de anmälda fallen av våldtäkt med två eller fler misstänkta gärningsmän ungefär en promille av samtliga våldsbrott. Trenden enligt granskningen tycks faktiskt dessutom vara att antalet anmälda sådana brott har minskat . I en kommentar till granskningen har också rådets generaldirektör pekat på att massmediernas uppmärksamhet styr människors uppfattning om hur utvecklingen ser ut och att allmänheten tror att brotten har ökat även om det, som i detta fall, handlar om en konsekvent minskning. Det sagda hindrar inte att jag delar uppfattning att vi måste se med största allvar på detta slags brottslighet när den inträffar. Brottens allvar gör det tvärtom mycket viktigt att noga diskutera vilka möjligheter vi har att förebygga dem och hantera dem när de begås. Regeringen anser att det samhällsproblem som mäns våld mot kvinnor utgör måste angripas från ett helhetsperspektiv med syftet att minska eller helst eliminera alla former av sådant våld, vare sig det är fråga om misshandel, grov kvinnofridskränkning, våldtäkt eller användandet av könsord mot unga kvinnor i skolan. Det allra viktigaste förebyggande arbetet på lång sikt tror jag är att stärka unga flickors och pojkars självkänsla och att på olika sätt ge dem kunskap om relationer och sexualitet. Här görs det mycket arbete inom olika samhällssektorer. Som exempel på arbete med sådan inriktning kan jag nämna att regeringen i kursplanerna för har gjort en tydlig markering av att det i de samhällsorienterade ämnena ingår att diskutera och reflektera över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Därvid har vikten av att tala om värdefrågor i samband med undervisning om samlevnad och relationer, människosyn och språkbruk betonats. Regeringen har också beviljat medel för produktionen av en ungdomsfilm om grupprelationer som tar upp frågor om hur grupptryck kan tvinga enskilda personer till handlingar som de egentligen inte vill begå. Ytterligare ett exempel är en skolvideo om sexuella trakasserier i ungdomsmiljöer som har tagits fram av JämO, , och Fritidsforum samt en handledning som är tänkt att användas tillsammans med videon.
frs · GN12813 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:813 om avlyssning av telefonsamtal och datatrafik i har frågat mig om regeringen är beredd att i ministerrådet ta initiativ till att frågan om övervakningssystemet Echelon utreds vidare tillsammans med EU:s övriga regeringar. Jag vill börja med att säga att jag har debatterat Echelon i och eftersom alltför har förflutit för att några nya åtgärder kan diskuteras anser jag fråga för tidigt ställd. I mitt svar på interpellation 1999/2000:311 påpekade jag att måste hävda enskildas och företags rätt till integritet om det visar sig att påståenden om att av stater inhämtade uppgifter används för kommersiella ändamål är riktiga eller om inhämtningen sker på ett sätt som kränker enskildas integritet. Jag följer noga det arbete som initierat i frågan. Parlamentet diskuterar att tillsätta en utredning om Echelon och omröstning om denna ska äga rum på session den 3@4maj. Även det portugisiska ordförandeskapet har uppmärksammat frågan och avser att ta upp den vid nästa justitieministermöte . Jag anser att det är ett positivt initiativ och min förhoppning är att det ska leda till att frågan blir allsidigt belyst. Frågan om Echelon är alltså redan väckt i ministerrådet och den kommande diskussionen i rådet får utvisa vilka åtgärder som är lämpliga att vidta.
frs · GN12814 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:814 om övervakningen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska riskerna för sjöfarten i . Inledningsvis vill jag förtydliga att är den myndighet som har det fulla ansvaret för sjösäkerheten i alla svenska farvatten. Försvarsmaktens och verksamhet har andra grunder. Det är självklart av största vikt att en säker sjöfart kan bedrivas i . Ett grundläggande uttryck för detta är att trafiken är separerad i en nordgående och en sydgående farled, s.k. trafikseparationszoner, i den trängre delen av norra . kommer alla lastfartyg över 300 bruttoton och alla passagerarfartyg i internationell trafik att utrustas med s.k. AIS-transpondrar. Ett fartyg utrustat med en AIS-transponder informerar automatiskt alla andra fartyg om sin identitet, kurs, fart och sina manöveravsikter. Samma information kan också tas emot i land. har ett rikstäckande nät av mottagare . Därmed kan en allmän bild av sjötrafiken presenteras i VTS-centraler, eller på annan plats som har tillgång till detta nät, hos och Försvarsmakten. En VTS-central kommer att finnas i och ska följa trafiken från till Utklippan. En VTS-central tar emot anmälan från fartyg och lämnar information om bl.a. farleden och trafiken samt tar emot och effektuerar lotsbeställningar. Någon navigeringshjälp lämnas dock inte. Den tillhandahålls av den lots som efter beställning kommer ombord. Ansvaret för navigering ligger och kommer alltid att ligga på den som för fartyget. är vidare ansvarig myndighet för sjöräddningstjänsten. Det är , genom sin sjöräddningscentral i och med understöd av särskilt utbildade lotsar, som leder varje sjöräddningsinsats inom svensk sjöräddningszon. Vid genomförandet av sjöräddningsinsatser deltar lämpliga statliga, kommunala och privata resurser. I är tillgången på räddningsenheter från , och mycket god. I viss mån används också Försvarsmaktens enheter. För insatser vid brand ombord på fartyg eller vid utsläpp av farligt gods finns det förberedda insatsstyrkor genom avtal med bl.a. i . Jag konstaterar, i motsats till frågeställaren, att det inte råder något delat myndighetsansvar för sjösäkerhet och sjöräddning. Jag finner därför inte några skäl att vidta ytterligare åtgärder för att minska riskerna för sjöfarten i , utöver de åtgärder som planerar och genomför i samverkan med övriga aktörer.
frs · GN12815 · 2000-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:815 om bistånd till och har frågat mig om jag är beredd att villkora det svenska stat-till-stat-biståndet till och på samma sätt som har skett avseende . I ett svar på en riksdagsfråga den 15november 1999 framhöll jag att om en uppgörelse i konflikten mellan och inte snart kommer till stånd så kan det få negativa konsekvenser för utvecklingssamarbetet med båda länderna. Med hänsyn till de stora reservationerna i utvecklingssamarbetet med både och och med beaktande av den osäkerhet som konflikten alltjämt utgjorde för det fortsatta samarbetet beslöt regeringen den 22december 1999 att sänka landramarna till de bägge länderna med till för och till för . Inga nya åtaganden är aktuella så länge konflikten fortsätter. I linje härmed har besluten om svenskt stöd till sektorprogrammen på hälso- och undervisningsområdet i kommit att uppskjutas. påstående att det svenska biståndet till och har fortsatt i oförminskad storleksordning är således inte riktigt. Med beaktande av den pågående konflikten har således åtgärder vidtagits som haft direkt inverkan på det fortsatta utvecklingssamarbetet med båda länderna. Detta ligger även i linje med vad som beslutats beträffande , där löpande program fortsätter men inga nya åtaganden görs. Blir det förnyade och omfattande krigshandlingar kommer det emellertid knappast att vara möjligt att fortsätta samarbetet med någondera av länderna.
frs · GN12816 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:816 om sträckning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den förestående miljöprövningen av slutliga sträckning från till . Frågan har ställts mot bakgrund av den inträffade tågolyckan i . Den 21oktober 1999 inkom till med ansökningar om tillåtlighet enligt avseende . Den 17december 1999 begärdes kompletteringar i ärendet. Kompletteringarna gäller bl.a. fördjupade miljökonsekvensananlyser och en fördjupad säkerhetsanalys avseende risker med farligt gods. har ännu inte slutfört arbetet med de begärda kompletteringarna. Jag kan i övrigt inte kommentera ett enskilt förvaltningsärende. Jag vill dock understryka att en överföring av trafikarbete från de trafikslag som har större miljöpåverkan till ett trafikslag med mindre miljöpåverkan utgör en viktig del i arbetet att åstadkomma en bättre miljöanpassning av transportsektorn. Järnvägstrafik är sammantaget det transportslag som bäst leder i riktning mot ett miljöanpassat transportsystem.
frs · GN12817 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:817 om den illegala handeln med utrotningshotade djur och växter har frågat mig vilka ytterligare åtgärder som planeras för att kampen mot den illegala handeln med utrotningshotade djur och växter ska bli framgångsrik. Jag håller med om att den illegala handeln tyvärr är av skrämmande stor omfattning. Förutom att den ofta är knuten till annan brottslighet hotar den sällsynta arter och innebär ofta ett stort lidande för de djur som hanteras i verksamheten. Både nationellt och internationellt görs ökande ansträngningar för att bekämpa verksamheten. Just träffas parterna i konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av djur och växter för att diskutera gemensamma frågor. Förutom den skärpta lagstiftningen pågår ett omfattande arbete för att de rättsliga instrumenten ska fungera. För del vill jag nämna att Riksåklagaren i samarbete med påbörjat uppbyggnaden av en ny och flexibel organisation för bekämpning av miljöbrottslighet. De åklagare och poliser som hanterar miljöbrottsutredningar ska ha specialistkompetens på området. finns 16åklagare med sådan inriktning. Vidare finns den s.k. samarbetsgruppen inom fauna och flora som är inriktad på polisens samarbete med andra myndigheter. En omfattande utbildningsverksamhet beträffande artskyddsförordningen hålls av för personal på länsstyrelser och polismyndigheter. Länsstyrelserna har i sin tur börjat med tillsynsverksamhet enligt artskyddsförordningen hos uppfödare och zooaffärer. Regeringen har dessutom tillsatt miljöbalkuppföljningskommittén med uppgift att bl.a. se över straffbestämmelserna i . Sammantaget är det en hel rad åtgärder som relativt bl.a. fått sina organisatoriska former. Självfallet kommer jag att noga följa hur arbetet fortlöper men ser inte skäl för ytterligare åtgärder.
frs · GN12818 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:818 om införseln av kräftor har frågat mig vilka åtgärder som planeras för att skärpa införselbestämmelserna för levande kräftor. Införsel av levande kräftor regleras i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:125) om införsel av fisk, kräftdjur och blötdjur och produkter därav. Föreskrifterna skiljer mellan kräftdjur för odling eller utplantering och kräftdjur avsedda för direkt konsumtion. Vid införsel av kräftdjur för odling eller utplantering ska importören vara registrerad hos och försändelsen ska åtföljas av ett officiellt flyttningsdokument. Importören ska också föranmäla införseln till tullen samt till om det är fråga om införsel från land inom EU eller till gränskontrollveterinär om det är fråga om införsel från tredje land. Smittskyddskraven enligt förskrifterna ska också vara uppfyllda. Införsel till av kräftdjur för odling eller utplantering har inte skett . Fram till den 15september 1997 var införsel från land inom EU och tredje land av levande kräftor avsedda för direkt konsumtion förenat med krav på införseltillstånd. Krav fanns även på att kräftorna skulle transporteras direkt till den anläggning där kokning skulle ske. Efter påpekande från att dessa krav inte var förenliga med EG-rätten ändrades bestämmelserna. Nuvarande krav vid införsel av levande kräftdjur avsedda för direkt konsumtion är att dessa inte får ha visat tecken på smittsam sjukdom vid lastningstillfället. 16§ förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen krävs tillstånd av för att sätta ut fisk eller flytta fisk från ett vattenområde till ett annat. I föreskrifter (FIFS 1993:29) om odling, utplantering och flyttning av fisk anges att tillstånd bl.a. inte får avse för landet främmande arter eller stammar samt, i vissa vattenområden, signalkräftor. Frågan om införsel och försäljning av levande kräftor bereds inom med representanter från , , , och . Resultatet av den pågående beredningen får utvisa om ytterligare åtgärder kan vara påkallade.
frs · GN12819 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:819 om att antalet fickstölder ökar i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska antalet fickstölder i . Från i har jag inhämtat att antalet fickstölder där har ökat från 1995 till 1999. Utvecklingen tyder på att den trenden fortsatt. Det har förekommit att personer i internationella ligor gripits för fickstölder och att förundersökningen visat att syftet med vistelsen i landet varit att begå brott. Det är däremot inte möjligt att fastställa i vilken mån den här typen av grupper kan hållas ansvariga för det ökade antalet anmälda brott. Man kan i ett internationellt perspektiv konstatera att alla huvudstäder har problem med denna typ av brottslighet. Att utvecklingen av antalet fickstölder i är ökande hör till viss del ihop med det ökade antalet tillfällen till brott som de senaste årens tillströmning av turister inneburit. För att förebygga och bekämpa den här typen av brott är inte antalet poliser avgörande som frågeställaren utgår från. Det krävs i stället ett spektrum av långsiktiga åtgärder som inriktas på att minska nyrekryteringen till kriminella livsstilar och kontinuerliga problemorienterade insatser för att minska tillfällena till brott. Exempelvis har under haft riktade insatser mot fickstölder, främst och jultid, i samverkan med bl.a. hotell, butiker och lokaltrafik i city. Resultatet av dessa insatser har varit en minskning i antal brott. operativa deltagande i kommer att kunna ge polisen verktyg för att, både på nationell och lokal nivå, förhindra en del av den här typen av brottslighet när den begås av internationella ligor och därigenom är gränsöverskridande. Jag vet att man redan nu har gjort vissa erfarenheter vid de polismyndigheter som bedriver försöksverksamhet med gränskontroll mot länder utanför . Utnyttjandet av det gemensamma efterlysningsregistret Schengen Informationssystem (SIS) kommer också att kunna bidra till att internationella ligor som bedriver gränsöverskridande kriminell verksamhet inte kan dra nytta av ett utan inre gränser.
frs · GN12820 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:820 om åtgärder med anledning av riksdagsbeslut har frågat statsministern om vilka åtgärder han tänker vidta för att regeringen ska verkställa beslut om en utredning av frågan om ägarlägenheter inom rimlig tid. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som framgår av direktiven till utredningen om ägarlägenheter (se dir. 2000:27) ska utredaren redovisa uppdraget senast den 1juni 2001. Frågan om utredningens sammansättning bereds med inriktningen att en utredare ska kunna sätta i gång arbetet .
frs · GN12821 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:821 om höjda miljöskatter har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att förhindra att bensinskatten höjs. Senast svarade jag på en interpellation från som delvis också behandlade bensinskatten. Jag svarade då att regeringen inte hade några planer på att vare sig sänka eller höja skatten på bensin. Förutsättningarna för denna bedömning har inte förändrats. Svaret blir därför även att regeringen inte har några planer på att vare sig sänka eller höja skatten på bensin.