ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111315 · 2000-08-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1315 av () till statsrådet om arbetsmiljölagen har utsett till ett arbetsmiljöår och startskottet för en långsiktig satsning på bättre arbetsmiljö. Över hela landet genomförs arbetsplatsbesök för kontroll av arbetsmiljön. Vid ett besök på en mindre byggarbetsplats i konstaterades att både byggnadsställningar och arbetsmiljöplan saknades. Bristerna påtalades för ansvarig på företaget, och om detta inte rättades till riskerades en polisanmälan. Ansvarig svarade att då får ni väl göra det, någon respekt för arbetsmiljölagen fanns inte. I nyheter stod följade att läsa : "i anmälde 22 fall av arbetsmiljöbrott till åklagare. Av dem preskriberades 20, däribland 5 där företaget inte upprättat någon arbetsmiljöplan. Övriga 2 lades ner." För att arbetsmiljölagen ska efterlevas bör ovanstående brott beivras. Lagen riskerar annars att bli en papperstiger. Att brott mot arbetsmiljölagen kan löna sig för företagen får konsekvenser för alla på arbetsmarknaden. En följd kan bli att kostnaderna för sjukförsäkringen ökar kraftigt. Och vilka signaler ger man till polis och åklagare, när ärenden handläggs på detta sätt? Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta så att förtroendet för arbetsmiljölagen återupprättas?
fr · GN111316 · 2000-08-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1316 av () till statsrådet om alla barns rätt att välja skola I sjätte paragrafen i om utbildning står det. "Barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning ska ha lika möjligheter till utbildning på grundskole-, gymnasie- och högskolenivå." Det betyder att vi ska kunna erbjuda utbildning inom alla dessa nivåer, men också att barn/studenter med funktionshinder liksom alla andra ska kunna välja var man vill gå i skolan. Vi har öppnat upp för friskolor i vårt land. I vissa kommuner blir det allt vanligare. Barn och föräldrar kan välja om man vill gå i den kommunala skolan på orten eller i grannkommunen eller på en friskola. För vissa barn med funktionshinder finns det dock inget val. I skollagens 9 kap. Fristående skolor, under §2 står det: "Skolan står öppen för alla barn som enligt denna lag har rätt till utbildning inom motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet, med undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan." Detta anser jag vara diskriminerande och inte förenligt med begreppet, en skola för alla. Min fråga är därför: Vad avser ministern göra för att barn med funktionshinder inte ska diskrimineras, utan ska ha samma rätt som alla andra barn att välja skolform?
fr · GN111317 · 2000-08-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1317 av () till jordbruksminister om fisket i har som nation förbundit sig att inrätta ett antal reservat eller nationalparker. är ett område som varit under utredning för ett marint reservat eller nationalpark. I pågår ett för norra mycket viktigt räkfiske. På initiativ från kommunerna pågår nu en framgångsrik dialog och ett konstruktivt arbete mellan , och yrkesfiskarna i syfte att finna en gemensam hållbar lösning för som värnar yrkesfiskarnas möjligheter att fortsätta sitt fiske. har under arbetets gång meddelat att det troligen finns tillräckliga lagar och regler för att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för de unika naturvärdena som finns i utan att ett marint reservat eller nationalparker ska behöva inrättas. Eftersom har förbundit sig att inrätta nationella reservat/nationalparker så finns en stark och befogad oro från både yrkesfiskarna och kommunerna att detta lokala initiativ och överenskommelse med inte kommer att anses vara tillräckligt i ett nationellt perspektiv. Min fråga till jordbruksministern blir sålunda: Vilka åtgärder kommer jordbruksministern att vidta för att yrkesfiskarna i norra ska erhålla lugnande besked vad avser fortsatt fiske i utan begränsningar för yrkesfiske?
fr · GN111318 · 2000-08-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1318 av () till socialminister om LSS-lagen Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, har flera allvarliga brister anser . Den pekar bl.a. på att personalen inom LSS-omsorgen saknar skyldighet att slå larm om övergrepp eller dålig vård. Lagen ställer inte heller krav på dokumentation av de insatser som ges. Domstolstrots är utbrett och förekommer i nästan varje län. Vanligt är också att kommuner beslutar om att ge hjälp enligt lagen men hjälpen verkställs inte. LSS är en rättighetslag för människor med stora funktionshinder som är helt beroende av extra hjälp och stöd för att kunna leva ett så självständigt liv som möjligt. Det är mycket oroande om det nu visar sig att den rättighet som lagen ger till den enskilde funktionshindrade inte fungerar i praktiken. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att LSS-lagen ska ge det stöd och skydd som var avsett för gravt funktionshindrade och bli en rättighetslag också i praktiken?
fr · GN111319 · 2000-08-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1319 av () till kulturminister om konflikten mellan skydd av skogsmark och kulturmiljövården Det pågår ett ambitiöst arbete i att skydda skogar med höga naturvärden. För att säkerställa biologisk mångfald är det nödvändigt att det arbetet ges fortsatt ekonomiskt stöd. Det finns dock ett problem som inte har uppmärksammats tillräckligt. Det gäller den konflikt som lätt uppstår mellan skyddet av skogar och kulturmiljövården. Problemet kan illustreras med situationen på . Under perioden 2000@2002 kommer ett femtontal nya skogsreservat att bildas. Skyddet innebär att skogarna i stort sett lämnas orörda. Man har då förbisett att många av de nya skogsreservaten på också har höga kulturmiljövärden. Här finns i ett internationellt perspektiv unika lämningar från den äldre järnålderns bondekultur. För att dessa unika lämningar ska kunna bevaras och göras tillgängliga för allmänheten kan de inte, som de skyddade skogarna, lämnas orörda. Det krävs i stället aktiva insatser. Men till det saknas ekonomiska resurser. Jag anser att det nu är hög tid att uppmärksamma den konflikt mellan två olika intressen som jag här har pekat på. Också kulturmiljövården måste få ökade ekonomiska resurser. Det är nödvändigt med en bättre samordning mellan Kultur- och Miljödepartementen för att minska konflikten mellan miljö- och kulturintressena. Jag vill fråga vilka åtgärder kulturministern är beredd att vidta för att minska den typ av intressekonflikter jag här har redovisat.
fr · GN111320 · 2000-08-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1320 av () till justitieminister om sexuella trakasserier Sextrakasserier är enligt svensk lag förbjudet på arbetsplatser. Sålunda har kvinnliga lärare ett visst lagskydd mot sexuella trakasserier från t.ex. manlig personal. Däremot finns inte detta lagskydd för elever, vilket innebär att en flicka i har mindre skydd än sin lärare. Detta är än mer uppseendeväckande eftersom vi dessutom i har skolplikt, vilket innebär att en elev tvingas gå i skolan, medan en lärare kan sluta. En rimlig väg för hantering av frågan vore, enligt min mening, att låta JämO förbereda en lagstiftning. Avser justitieministern att verka för att lagstiftningen kompletteras så att elever i skolan ges lagskydd på liknande sätt som anställda på en arbetsplats?
fr · GN111321 · 2000-08-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1321 av () till näringsminister om ersättningsjobb till Dalaregementet är mer eller mindre avvecklat @ detta efter beslut av en majoritet i . Mycket snabbt, då beslutet var på gång, kom regeringen med beskedet att den skulle ordna ersättningsjobb till . Regeringen har t.o.m. @ mycket exakt @ talat om hur många jobb som ska komma till . Regeringen t.o.m. talar om att skapa en del "privata arbetstillfällen". Faluborna ser med stor spänning och med stor förväntan fram emot regeringens besked. En undran är dock när detta besked kommer. Falu kommun @ och @ har drabbats hårt av statliga omflyttningar, omlokaliseringar och nedläggningar. noterar en minskning med över 1000 personer . När avser statsrådet komma med beskedet om ersättningsjobb till ?
fr · GN111322 · 2000-08-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1322 av () till näringsminister om departementstillhörighet Av den till riksdagsledamöterna utdelade regeringens skrivelse 1999/2000:150 redogörelse för företag med statligt ägande framgår att staten har ägarintressen i tre företag inom näringsgrenen telekom, nämligen , och . Av dessa är huvudman för och , medan är huvudman för . Med tanke på telekomsektorns växande betydelse, den alltmer påtagliga konvergensen mellan tele-, data-, radio- och TV-tjänster och de samordningsbehov, inte minst på investeringssidan som allt tydligare kommer att visa sig vill jag därför fråga näringsministern: Är ministern beredd att vidta några åtgärder för att de tre bolagen ska få samma huvudman?
fr · GN111323 · 2000-08-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1323 av () till justitieminister om och "trafficking" har vi fått ta del av att aktivt arbetar för att ta fram en ny mot "trafficking", tvångsprostitution, vit slavhandel och kvinnoauktioner. Men i diskussionen om detta har det uppstått vissa tolkningssvårigheter angående hur kvinnohandel ska definieras. I det nuvarande läget vill skilja mellan tvångsprostitution och frivillig internationell könshandel och hamnar då på samma linje som och som har en mycket liberalare syn på prostitution. I finns det en politisk majoritet för ståndpunkten att det är kvinnorna som är den utnyttjade parten och som inte ska behöva bevisa att de blivit utnyttjade. Kvinnor är ingen handelsvara. Med anledning av detta vill jag fråga ministern om varför antar denna ståndpunkt.
fr · GN111324 · 2000-08-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1324 av () till statsrådet om stöd till grundskoleelever Andelen grundskoleelever som saknar behörighet för att läsa ett nationellt gymnasieprogram har ökat . var siffran 8,och är siffran 10,. Dessa elever erbjuds det individuella programmet i gymnasieskolan, som misslyckats med sin uppgift. En majoritet av eleverna på det individuella programmet avslutar gymnasiestudierna utan godkänt gymnasiebetyg. Olika läs- och skrivforskare är överens om att nästan alla kan lära sig läsa och skriva. Det tar bara lite olika tid för olika barn. Det är bättre för barnen att lära sig läsa, skriva och räkna när de är små, i stället för att göra det i gymnasiet. Ett grundläggande problem i den svenska skolan är, enligt min mening, att elever skickas vidare genom skolsystemet utan tillräckliga kunskaper och utan att ha fått det stöd de är berättigade till. Ett antal förändringar måste därför genomföras för att elevernas rätt till stöd inte ska bli endast en rätt på papperet. Utvärderingen av skolans resultat måste bli effektivare och genomföras tidigare i . Informationen till föräldrar och elever måste bli mycket bättre. Någon skyldighet att genomföra nationella prov finns inte förrän i senare år. Om nationella prov genomfördes tidigare, t.ex. i tredje år, skulle möjligheterna att sätta in stöd tidigt öka. Regelbunden skriftlig information till elever och föräldrar skulle också öka möjligheterna att hjälpa tidigare än . Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för att elever redan tidigt i ska få det stöd de behöver?
fr · GN111325 · 2000-08-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1325 av Per () till utbildningsminister om handel med personuppgifter Verket för högskoleservice säljer person- och adressuppgifter om svenska studenter till högskolor utomlands. Handeln med studenternas adresser kan betraktas som oetisk på många sätt. Framför allt då en del av studenterna inte ens fått besked om huruvida de blivit antagna vid svenskt universitet förrän de approcheras av utländska lärosäten. Verket menar att deras agerande enbart är ett sätt att finansiera utlämning av offentlig handling. Alldeles oavsett om verket tjänar pengar på försäljningen av adress- och personuppgifter bör det ifrågasättas om det är ett statligt verks uppgift att vara behjälpligt i kommersen med adresser. Vad avser ministern göra för att stävja Verket för högskoleservices handel med personuppgifter?
fr · GN111326 · 2000-08-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1326 av () till justitieminister om samtycke i sexhandel Det könsrelaterade våldet är ett samhällsproblem som i grunden är uttryck för mäns makt och dominans över kvinnor. Både nationellt och internationellt pågår arbete med att stävja denna form av brott mot mänskliga rättigheter. I det pågående arbetet med en om gränsöverskridande organiserad brottslighet finns ett tilläggsprotokoll som tar upp förhindrande av och straff för handel med människor. Denna handel, s.k. trafficking, handlar om prostitution och sexuell exploatering och drabbar kvinnor och barn. Definitionen av begreppet trafficking har visat sig vara kontroversiell i FN-förhandlingarna och oklarheter om inställning i frågan har uppmärksammats. Internationellt finns inte konsensus i frågan om sexhandel. I länder som , och skiljer man på tvångsprostitution och frivillig sexhandel, något som helt strider mot svensk praxis. Internationell erfarenhet visar att män dömda för trafficking har använt argument om kvinnors samtycke i sitt försvar och på detta sätt undsluppit straff. Om inte definitionen i tilläggsprotokollet omfattar ett förbud oavsett samtycke skapas ett juridiskt kryphål som direkt drabbar de utnyttjade kvinnorna och barnen. Ett övervägande antal länder har efterfrågat en definition som tydligt markerar att denna handel ska vara förbjuden oavsett om de inblandade offren samtyckt eller inte. Genom att motsäger sig definitionen kan detta tolkas som uttryck för en liberalare syn på sexhandel. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att klargöra det eventuella missförstånd som uppstått vad gäller syn på samtycke i definitionen av sexhandel?
fr · GN111327 · 2000-08-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1327 av () till justitieminister om gästande bärplockare I dagens finns följande mening från en polisman i : "Det är ett elände det som sker. Folk är uppretade och fortsätter det så här kan det bli en allvarlig situation". Det som åsyftas är den kraftigt ökade brottslighet som just nu sker @ tyvärr i kombination med gäster som lockats hit för att plocka bär. Självklart följer de flesta gällande lagar och förordningar, men den ökade brottslighet som just nu rapporteras, och som nämnde polisman ger uttryck för, har skapat "irritation" i många byar i landet. är ett av de län som känt av dessa problem. Det har bl.a. talats om möjligheter att registrera alla bärplockare för att slippa de problem som uppstår på många håll i landet. Irritationen är alltså stor. Det finns företagare som drabbats av brott och sedan drabbats av stora självrisker. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att lösa det uppkomna problemet?
fr · GN111329 · 2000-08-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1329 av () till näringsminister om försämrad postservice som det talas i högtidliga sammanhang om vikten av fungerande samhällsservice över hela landet sker allvarliga nerdragningar på viktiga områden. Ett exempel är postservicen, där ännu inga besked har getts om hur man ska klara den grundläggande kassaservicen från . Ett annat exempel är hur Posten nu centraliserar postlådor i samhällen och bostadsområden på ett oacceptabelt sätt och utan samråd med berörda kunder. I Sörforsa samhälle utanför genomför Posten nu under starka protester från berörda människor en dramatisk centralisering med lådsamlingar, som innebär hundratals meter att gå för ofta äldre och rörelsehindrade människor. Följden blir att många människor framför berättigade protester, men till synes utan att ansvariga inom Posten ens bryr sig om att samråda om saken. Den här aviserade förändringen innebär stora svårigheter för många människor att komma åt sin post på egen hand. Det innebär oro och rädsla för hur det ska bli med hala och osandade vägar och trottoarer. Mot bakgrund av som ovan redovisats vill jag fråga: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att trygga en godtagbar servicenivå inom Posten och de funktioner som Posten enligt avtal med staten är förpliktade att utföra?
fr · GN111330 · 2000-08-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1330 av () till socialminister om invandrade läkare Vi har brist på läkare i och myndigheterna planerar att importera tyska läkare. finns det nästan 300 personer med utländsk bakgrund som har en läkarexamen från sitt hemland. För att arbeta som läkare måste två prov , ett kunskapsprov och ett språkprov. Enligt är språkprovet obligatoriskt och nödvändigt för att klara kunskapsprovet även om personen klarar sfi-provet (svenska för invandrare) utan problem. Inom EU finns ett direktiv som innebär att medlemsländerna ska godkänna varandras examina. Det betyder att en läkare med medborgarskap i ett annat EU-land kan arbeta i utan att behöva klara de relativt omfattande språk- och kunskapstester kräver av övriga utländska läkare som bor i . Språkprovet diskriminerar läkare bosatta i , med en utbildning från länder utanför EU, i jämförelse med icke svensktalande läkare från ett EU-land. Min fråga till socialministern är: Avser statsrådet föreslå förändringar som underlättar för läkare från länder utanför EU-området att kunna arbeta som läkare i ?
fr · GN111331 · 2000-08-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1331 av Carlinge Wisberg (v) till socialminister om tandvård för barn hotad verkar det som om även tandvården för barn är hotad. I tänker folktandvården spara in 1,5 miljoner genom att skjuta fram behandlingar . Detta innebär att ett hål i tänderna som inte värker kan få vänta på att bli lagat. Till detta kommer att på flera håll görs inte tandregleringar på barn av estetiska skäl. Det innebär att tänderna får se ut hur som helst bara det går att tugga med dem. Den någorlunda goda tandstatus som vi har i beror bl.a. på att barn och unga utan kostnad skött sina tänder. Kortsiktiga besparingar kan vara till men för en god tandhälsa. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att upprätthålla kvalitetsnivån på tandvården för barn- och ungdomar?
fr · GN111332 · 2000-08-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1332 av () till finansminister om differentierade alkoholskatter I de skandinaviska länderna ses alkoholpolitiken i huvudsak som en del av välfärdspolitiken. I flera EU-länder betraktas alkoholdrycker som jordbruks- eller industriprodukter och hanteras politiskt utan anknytning till socialpolitik eller folkhälsa. I vissa sydeuropeiska länder är vinlobbyn så stark, att den lyckats pressa alkoholskatten på vin till nollnivå. De låga eller obefintliga skatterna på vin i flera vinproducerande länder kan likställas med skattedumpning och otillbörligt gynnande av hemmamarknaden inom EU och måste synliggöras. Min fråga till finansministern är vad han ämnar göra för att synliggöra ovan nämnda problem.
fr · GN111333 · 2000-08-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1333 av () till statsrådet om bedömningsunderlag för homosexuella iranier Trots att utlänningslagen utpekar förföljda homosexuella som en skyddsbehövande grupp är praxis hård. Särskilt anmärkningsvärd är behandlingen av fall gällande iranska homosexuella. Enligt den iranska strafflagen är såväl manlig som kvinnlig homosexualitet helt förbjuden. Det är enligt både FN och vanligt förekommande att erkännanden i framtvingas genom tortyr. Det finns ingen tillgänglig statistik på hur många som döms i enligt denna lagstiftning. Påföljden om man dömts är dödsstraff för homosexuella män och 120 piskrapp för lesbiska. Trots detta avslås ansökningar från iranska homosexuella regelmässigt. Via massmedier har bedömningsunderlag om situationen för iranska homosexuella blivit offentligt. De anonyma uppgiftslämnarnas utsagor är allmänt hållna beskrivningar, t.ex. "homosexuella förföljs inte i " eller "homosexuella kan leva öppet". Eftersom rapportörerna låter uppgiftslämnarna förbli anonyma är det omöjligt att göra en saklig bedömning av dessa påståenden. Det kan dock konstateras att nämnden inte förefaller göra någon värdering av deras beskrivningar i förhållande till vad som är känt om förföljelser och avrättningar av homosexuella. Vad avser statsrådet göra för att säkerställa att bedömningsunderlag ger en saklig och faktabaserad beskrivning av situationen i flyktingars ursprungsländer?
fr · GN111334 · 2000-08-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1334 av () till näringsminister om Kvarkentrafikens framtid Kvarkentrafiken har haft stor betydelse för näringslivet på ömse sidor om . Även för turismen och det kulturella utbytet har Kvarkenförbindelsen en avgörande betydelse sett ur ett nordiskt perspektiv. Med anledning av de ändrade förutsättningarna för färjetrafik mellan våra länder efter vårt EU-inträde har stora svårigheter uppstått i möjligheterna att få lönsamhet i den typ av trafik som gäller mellan och . Dessa ändrade förutsättningar är väl kända för . Den svenska och finska regeringen har också medverkat till en upphandling av trafiken fram till den 31augusti 2001. Dock visar verkligheten att dessa förändringar är långt mer dramatiska än vad som kunnat överblickas, varför ett fortsatt samhällsengagemang är mycket viktigt även efter den nu gällande upphandlingstidens utgång. Min fråga till näringsministern: På vilket sätt är den @ gärna tillsammans med den finska regeringen @ beredd att garantera en fortsatt färjetrafik över Kvarken även efter den nu aktuella avtalstidens utgång?
fr · GN111335 · 2000-08-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1335 av () till näringsminister om överklagan av beslut För att säkerställa att inte använder statens ersättning på ett otillbörligt sätt och därigenom snedvrider konkurrensen har inrättat , med representanter från övriga näringslivet. Företag som upplever att de blir missgynnade av prissättning har möjlighet att få sin sak prövad av . Ofta handlar det om mindre företag med små resurser som har liten eller ingen möjlighet att bevisa att de har rätt i sin sak, särskilt om ärendet drar ut över en längre tidsperiod. har som en stor koncern däremot möjlighet att visa på att deras prissättning är relevant och att statliga medel inte används på otillbörligt sätt. var tre ärenden anmälda till , två ärenden avskrevs och det tredje lämnades utan anmärkning. Dessa företag har naturligtvis liten eller ingen chans att få sin sak prövad i annan instans efter det att avskrivit deras anmälan. Avser näringsministern mot bakgrund av detta att förbättra små och medelstora företags möjligheter att överklaga beslut i frågor som rör osund konkurrens?
fr · GN111336 · 2000-08-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1336 av () till statsrådet om studentbostäder har vi kunnat läsa nya trista siffror om bostadsbristen bland studenter. Bara i står det 20000 studenter i kö för att få en studentbostad och väntetiden är . har antalet högskoleplatser ökat . Utbyggnaden av studentbostäder har inte ökat i samma takt. Regeringen bör därför bjuda in berörda kommuner, högskolor och studentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenter ska hanteras framöver. För att minska den sociala snedrekryteringen till högre utbildning måste bostadsfrågan lösas för studenter. Det kan inte vara meningen att de som har råd att köpa eller hyra en dyr lägenhet får förtur till utbildningsplatser. Vad avser bostadsminister vidta för åtgärder för att minska bristen på studentbostäder?
fr · GN111337 · 2000-08-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1337 av () till jordbruksminister om temporära bestämmelser för s.k. functional foods ligger långt framme då det gäller s.k. functional foods. Det finns ett egenåtgärdsprogram @ en branschöverenskommelse som medger vissa allmänna hälsopåståenden när det gäller livsmedel. Ett förslag till utvidgning av denna överenskommelse till produktspecifika fysiologiska påståenden finns , innebärande stränga dokumentationskrav och oberoende granskning av dokumentationen före marknadsföring av produkten. I andra EU-länder har man infört eller håller på att införa motsvarande egenåtgärdsprogram. Det gäller nu för att även fortsättningsvis vara offensivt genom att som en lagstiftning på EU-nivå arbetas fram införa en temporär lagstiftning/lösning. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att genast införa temporära bestämmelser för functional foods?