ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111080 · 2000-06-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1080 av () till försvarsminister om ersättningsjobb till kommer Hässleholmsgarnisonen att läggas ned och därmed försvinner ca 700 arbetstillfällen. I samband med regeringens förslag om nedläggning utlovades att staten skulle medverka till att skapa ersättningsjobb till orten. när nedläggningen snart är ett faktum har fortfarande inga besked om ersättningsjobb kommit. Vad avser försvarsministern vidta för åtgärder för att ska få ca 700 nya arbetstillfällen när garnisonen läggs ned?
fr · GN111082 · 2000-06-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1082 av () till jordbruksminister om plågsamma hästtransporter I fredagens tidning framkom att det förekommer en omfattande export av hästar för slakt, från , till länder i övriga . Tidningens bedömning var att upp mot 3000 hästar förs ut från för att slaktas. Välkända hästhandlare, ofta med tvivelaktigt rykte, lär annonsera efter hästar i svenska tidningar. De slaktar inte djuren i . Inte heller har tullen några möjligheter att stoppa eller kontrollera vem som är köpare till djuren. Väl ute ur kan sedan djuret säljas upp mot tio gånger. Långa och ofta plågsamma transporter väntar för de svenska hästarna. Innan de har kommit t.ex. till kan hästens värde öka fyra gånger. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att förhindra att hästar födda och uppvuxna i utsätts för de plågsamma transporter som på nytt avslöjats?
fr · GN111083 · 2000-06-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1083 av () till statsrådet om biståndet till och Den 15november 1999 sade biståndsminister följande: "Blir det förnyade och omfattande krigshandlingar kommer det knappast att vara möjligt att fortsätta samarbetet med någotdera av länderna." har "förnyade och omfattande krigshandlingar" förekommit i mycket omfattande utsträckning. Men biståndsministern har inte förmått ta sina egna ord på allvar och stoppat samarbetet med de båda länderna. I stället har hon i sitt svar på en tidigare fråga från undertecknad skrivit att man nu beslutat att "tills vidare frysa alla nya åtaganden" och om kriget inte upphör så "kommer det att medföra att regeringen inför ytterligare begränsningar i utvecklingssamarbetet". Signalen blir att inte stoppar det bilaterala utvecklingsbiståndet ens när länder bedriver anfallskrig mot varandra. Biståndsministerns kort är synade. Vi moderater har konsekvent begärt att det bilaterala biståndet till de krigförande länderna och , utom det rent humanitära katastrofbiståndet, ska stoppas för att öka deras benägenhet till en förhandlingslösning på kriget. Regeringen saknar dock en konsekvent linje i frågan. Avser biståndsministern stoppa det bilaterala biståndet till och , och därmed öka deras benägenhet att söka en förhandlingslösning på kriget?
fr · GN111084 · 2000-06-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1084 av () till statsrådet om handelspolitikens spelregler Sedan euron introducerades har den tappat rejält med mark i jämförelse med såväl kronan som dollarn. Denna förlust i värde anses av vissa inte spela någon roll för de deltagande medlemsstaterna eftersom det viktiga skulle i så fall vara att hålla prisstabiliteten i schack inom euroområdet. Detta må vara sant på kort sikt och en låginflationspolitik är också något som vi lyckats med i , trots att vi inte är medlemmar i eurokretsen. En aspekt som dock måste tas med i beräkningarna är de effekter det skulle få för den svenska handelspolitiken om vi gick med i . Även här skiljer sig åsikterna mellan såväl ekonomer som politiker. Ett argument som förs fram för att man bör gå med i EMU-samarbetet är att svenska politiker lättare skulle kunna påverka handelspolitikens spelregler genom att sitta med de andra , även kallade Euro 11. Vissa hävdar att detta skulle vara en motkraft till det globala kapitalets makt. Denna ökade makt anses däremot av många bli vingklippt av de begränsningar som finns av att delta i ett icke optimalt valutaområde där man måste anpassa sin politik till en enhet i stället för flera som bättre återspeglar variationerna i ekonomiska strukturer. Hur avser ministern agera för att ska kunna behålla sin makt att påverka handelspolitiken vid ett eventuellt deltagande i ?
fr · GN111085 · 2000-06-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1085 av () till statsrådet om tillämpning på bosniska medborgare som kommer från har regeringen handhaft ett ärende som av överlämnats för beslut. Det gäller frågan om tillämpning på bosniska medborgare som kommer från . Det är ett stort antal människor som är beroende av regeringens ställningstagande. Bara vid Statens invandrarverks förläggningar i bl.a. län finns ca 40 personer. För den enskilde individen är det en plågsam väntan och många av dem har också fått psykiska besvär . Inte minst mot bakgrund av att de berörda personerna saknar rätt till offentligt biträde känns situationen för många av dem hopplös. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga: När kan regeringens beslut i sakfrågan förväntas?
fr · GN111086 · 2000-06-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1086 av () till näringsminister om kraftledningar i tätbebyggt område finns en mängd kraftledningar ovan jord. Många kommuner skulle av estetiska och säkerhetsmässiga skäl vilja se att dessa grävdes ned. Kraftbolagen säger sig också vara positiva till en nedgrävning av kraftledningarna, då det skulle krävas mindre resurser till underhåll. Problemet är att det inte finns några incitament för vare sig kommunerna eller kraftbolagen att gräva ned dessa ledningar. Enligt min mening borde lagstiftningen skärpas på detta område. Vilka åtgärder avser ministern vidta mot kraftledningar ovan jord i tätbebyggt område?
fr · GN111087 · 2000-06-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1087 av () till näringsminister om bensinpriset Bensinpriset har återigen höjts. har bensinpriset chockhöjts . Detta får konsekvenser framför allt för människor boende i glesbygd som är beroende av bilen för att ta sig till sitt arbete och möjligheten till övrig livsföring.Förslag har lagts i riksdag om en kompensation för arbetsresor genom att sänka reseavdraget med . En sänkning skulle framför allt gynna de människor som bor i glesbygd och är beroende av bil för att ta sig till arbetet. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder ämnar ministern att vidta för att kompensera de höga bensinpriserna för människor boende i glesbygd?
fr · GN111088 · 2000-06-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1088 av () till justitieminister om våld mot handikappade Mörkertalet för kvinnomisshandel är totalt sett stort. Förmodligen är det ännu större för gruppen funktionshindrade och förståndshandikappade. Det finns undersökningar och rapporter som tyder på att kvinnor med funktionshinder är mer utsatta för våld än andra kvinnor. Men det finns ingen statistik som belyser detta. Hälso- och sjukvården och/eller kvinnojourerna registrerar exempelvis inte om de misshandlade kvinnorna också är funktionshindrade. Kvinnor som lever i relationer där våld och övergrepp förekommer får ofta höra hur otillräckliga de är, att de inte duger som kvinnor, att ingen annan vill ha dem, att de ska vara glada för att mannen de lever med vill det etc. När kvinnan upplever skam för sitt funktionshinder och därutöver "matas" med hur otillräcklig hon är skapas en nästan omöjlig situation att kunna ta sig ur. Många kvinnor tar på sig skulden för sitt funktionshinder och för att de blir utsatta för övergrepp. Många misshandlade funktionshindrade vill inte/orkar inte medge att de blir utsatta för våld. De uppger andra förklaringar till sina blåmärken och andra skador. Min fråga till justitieministern är: På vad sätt tänker regeringen stärka rättsskyddet för funktions- och förståndshandikappade kvinnor/flickor?
fr · GN111089 · 2000-06-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1089 av () till försvarsminister om tungt beväpnad högvakt En värnpliktig vid Örlogsskolor vådasköts under högvaktstjänstgöringen i den 18maj 2000. Utredningen om händelsen är ännu inte klar, men händelsen väcker ändå en hel del frågeställningar. Högvakten bedrivs av unga män som är inkallade till totalförsvarsplikt. Strävan måste vara att ingen ska skadas under vare sig tjänstgöringen som högvakt eller . Säkerhetsmedvetande är viktigt vid hantering av vapen. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att öka säkerheten för de unga män som fullgör sin totalförsvarsplikt?
fr · GN111090 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1090 av () till statsrådet om religionsfriheten i När de mänskliga rättigheterna började uttryckas i alltmer strukturerad form var religionsfriheten grundläggande. Den mänskliga rättigheten dominerade kampen och debatten. En konsekvens av rätten till egen tro är också rätten att tycka, utrycka sig och förmedla den övertygelse som man bär med sig i sitt innersta. För de flesta i vårt samhälle är detta självklart. Men trots detta finns allvarliga tendenser i vårt samhälle att religionsfriheten och rätten till tro alltmer ifrågasätts. Här kan nämnas exempel som koscher, hallale, manlig omskärelse eller religiöst grundade uppfattningar om vad som är en familj. I alla dessa frågor ifrågasätts religiositet på ett alltmer hätskt sätt. Man nöjer sig inte enbart med att själv vidhålla en annan uppfattning utan i många stycken tar man heder och ära av den som står upp för sin religiösa övertygelse. I svensk lagstiftning finns det t.o.m. hinder för att individer ska kunna leva ut sin tro på ett enligt trosuppfattningen riktigt sätt. Detta trots att vi som nation ställt oss bakom FN stadgan om de mänskliga rättigheterna och även talar om att ska vara ett mångkulturellt land. Vad avser demokratiministern göra för att se över religionsfrihetens ställning i det svenska samhället och förstärka religionsfriheten i vårt land?
fr · GN111091 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1091 av () till jordbruksminister om jämställdheten och invandrarkvinnorna Det är uppenbart att invandrarkvinnors ställning i många fall lämnar mycket att önska i jämställdhetshänseende. De absolut mest extrema exemplen ser vi i s.k. hedersmord. Även kvinnlig omskärelse sker i vårt land. Många unga invandrarkvinnor ger uttryck för att man vill ta del av den svenska jämställdheten men att det försvåras av föräldragenerationens attityder. För att nå längre med jämställdheten bland invandrargrupper är det angeläget att nå framför allt de äldre kvinnorna och stödja dem, som vi når männen och visar att jämställdhet inte är det samma som att man förlorar sin manlighet eller respekten för varandra inom familjen. En jämställd familj är en starkare och tryggare familj i vilken alla har goda möjligheter att utvecklas som individer. Vad gör jämställdhetsministern för att underlätta för invandrarkvinnor att bli delaktiga i den jämställdhet som uppnåtts mellan män och kvinnor i ?
fr · GN111092 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1092 av () till jordbruksminister om bekämpningsmedel i lantbruket Mängden bekämpningsmedel som sprids i det svenska lantbruket ökar. Speciellt stor var ökningen av insekticider, , . minskar antalet hektar som sprutas @ alltfler odlar ekologiskt @ vilket betyder att antalet hektardoser ökat från 1,7 till 2,6 . De som sprider biocider @ livsdödare @ sprider alltmer. Insekter är som bekant föda för många och basen i många näringsvävar. Slås de ut försvinner också många andra djur som fåglar ur det svenska jordbrukslandskapet. På om utvecklingen av den biologiska mångfalden kunde man redovisa att för skogens arter har situationen vänt till det bättre, men för jordbrukslandskapets är utvecklingen fortsatt negativ. De hotade arterna blir allt färre, men även de förr vanliga fåglarna i odlingslandskapet som buskskvätta och ladusvala minskar kraftigt i antal. Det konventionella jordbruket är ett hot mot den biologiska mångfalden, mycket på grund av insektsgifterna. De ekologiska gårdarna kan uppvisa en ökad biologisk mångfald, så skillnaden i odlingssystem ger skillnad i antal fjärilar, skalbaggar, fåglar och andra. Man kan fråga sig om biocidanvändningen i jordbruket är etiskt försvarbar, nu när vi vet konsekvenserna. Jag vill fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att bryta och vända trenden med den ökande användningen av biocider och då främst insekticider i det svenska konventionella lantbruket, som redovisas ovan?
fr · GN111093 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1093 av () till utrikesminister om World 2000 har stor uppmärksamhet riktats mot World som ska hållas i den 1@9 juli. Högerextremistiska krafter har tillsammans med försökt att få evenemanget flyttat och t.o.m. stoppat helt och hållet. Staden har dragit in sitt officiella stöd till evenemanget och hotat dra in redan utlovade ekonomiska bidrag. Indikationer finns att man kommer att vidta åtgärder för att evenemanget varken ska synas eller höras i över huvud taget. I har World blivit en av de hetaste inrikespolitiska frågorna, vilket bl.a. visat sig i debatterna i det italienska parlamentet, mot vad som uppfattas som att den italienska regeringen böjer sig för högerextrema homofobiska krafter och t.o.m. skulle vara beredd att vidta åtgärder som kränker både mötes- och yttrandefriheten. Detta har också väckt starka internationella reaktioner med fördömanden av den italienska regeringen och stark kritik mot borgmästaren i som följd. Mot bakgrund av att dessa civila och politiska rättigheter är en grundläggande del av samtliga EU:s staters rättssystem, skyddas av för de mänskliga rättigheterna och är en integrerad del av EG-rätten vill jag fråga utrikesminister : Vad avser den vidta för åtgärder för att medverka till att respekten för också homosexuellas rätt till mötes- och yttrandefrihet upprätthålls i i samband med World ?
fr · GN111094 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1094 av () till socialminister om narkotikafrågor inför EU-ordförandeskap Den 1januari övertar ordförandeskapet i . Ordförandeskapet innebär att leda EU-samarbetet och föra de gemensamma frågorna framåt. I EU-infofaktablad nr 6 presenteras de övergripande prioriteringarna i programmet vad gäller , sysselsättning och miljö. Ett område där har chansen att profilera sig i är hur medlemsstaterna gemensamt kan föra en restriktiv narkotikapolitik. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser socialministern vidta så att narkotikafrågor tas upp på ordförandeskapsprogrammet?
fr · GN111095 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1095 av () till näringsminister om kontrolluppgifter på taxikvitto Efter en taxiresa erhåller man ett kvitto på betalningen från taxibolaget. På många kvitton @ beroende på företagsformen @ finns förutom taxichaufförens kontrollnummer även hans/hennes hela personnummer och hemadress. Om en chaufför har ett kontrollnummer som är anknutet till bilen och som finns och syns tydligt på taxikvittot, ser jag ingen anledning till att chaufförens hela personnummer och adress ska vara med på kvittot. Vi har vid ett flertal tillfällen hört rapporter om olyckliga incidenter som drabbat taxichaufförer. Med anledning av detta frågar jag ministern: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att chaufförens hela personnummer och hemadress inte ska lämnas ut på taxikvittot?
fr · GN111096 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1096 av () till näringsminister om lagen om ledigt för att starta eget Lagen om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet (1997:1293) innebär att den som varit anställd hos en arbetsgivare antingen eller sammanlagt har rätt att ta ledigt för att starta ett företag. Tanken att underlätta för anställda att pröva på att starta eget är god, men det finns en risk att den skapar stora svårigheter för de redan befintliga företagen, inte minst för de små företagen. I propositionen som föregick lagen meddelade regeringen att den avsåg att följa upp effekterna av den nya lagstiftningen. Lagen har varit i kraft sedan den 1januari 1998 och en utvärdering av lagens effekter är angelägen. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: När avser näringsministern att vidta åtgärder för att regeringens löfte om en utvärdering av den nämnda lagens effekter ska komma till stånd?
fr · GN111097 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1097 av andre vice talman () till utrikesminister om valet i den 28maj 2000 Den 28maj genomfördes andra omgången i presidentvalet i . De två främsta kandidaterna var den sittande och utmanaren . Före första valomgången smutskastade , som som president gjort sig ökänd för bristande respekt för demokrati eller mänskliga rättigheter, hämningslöst sina rivaler i medier, som kontrolleras av honom själv. vann första omgången med 49,. Han anklagades för valfusk, som bekräftades av flera frivilligorganisationer som deltog i valövervakningen. En delegation från OAS uttalade stark kritik mot missförhållanden som föregick valet. En del bedömare har menat att inte vågade fuska sig till av rösterna i första omgången. Det skulle framstått som alltför tydligt för väljarna att valsegern var en följd av fusk. Andra valomgången var mycket turbulent. avsade sig i slutskedet av valkampanjen sin kandidatur. anklagades för valfusk. Upplopp och demonstrationer inträffade efter det att valresultatet blev känt. Jag vill fråga utrikesministern: Vilka åtgärder vidtog regeringen när det gällde valövervakning och andra tänkbara åtgärder för att den avgörande valomgången i det peruanska presidentvalet skulle kunna äga rum under anständiga, demokratiska former?
fr · GN111098 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1098 av () till socialminister om vårdköerna Att vi på nytt i ska behöva få läsa att det kan bli möjligt att köpa tid för operation. I detta fall gäller det i , där man skulle få slippa stå i kö genom att betala det fulla priset för operation. Att styrelse i detta läge väljer att utreda möjligheten att låta patienter betala hela priset är tillräckligt allvarligt. Detta visar att man är beredd, om möjligheten finns, att införa ett i grunden djupt orättvist system. Det måste vara vårdbehovet, och inte plånbokens storlek, som styr vilken placering man ska ha i vårdkön. Klyftorna kommer att öka än mer i vården om man börjar resonera som läns landsting att man kan bygga ett kösystem som bygger på egenbetalda avgifter. Det kommer troligen också att innebära längre kötider för vissa operationer, om högavlönade kan gå före lågavlönade, som får vänta på sin tur. Frågan om hur vi ser på människors lika värde när vi kan agera så här, infinner sig. Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att vårdköer inte ska bli en klassfråga?
fr · GN111099 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1099 av () till justitieminister om polisen i En regional polismyndighet har ingen möjlighet att kunna förutse och budgetera för extraordinära händelser. Jakten på polismördarna i kostade . För att minska skulden har staten erbjudit sig att betala . Resten, , återstår att betala. Besparingskrav och avtalsmässiga restriktioner bidrar till att försvåra den ekonomiska situationen ytterligare. Ett rekryteringsstopp är den enda möjliga lösningen. Konsekvenserna är svåra att överblicka. Oron för rättssäkerheten är stor. uppmärksammade jag ministern på detta problem. Ännu har inget hänt. Rikspolischefen har i justitieutskottet lovat att frågan ska lösas, så har inte skett. Den regionala polismyndigheten i arbetar med bakbundna händer. I den rådande ovissheten blir verksamheten lidande. Situationen är ohållbar. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att inom en mycket snar framtid lösa den ekonomiska krisen för polisen i ?
fr · GN111100 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1100 av () till statsrådet om asylsökande kurdiska kvinnor Återigen har ett högst anmärkningsvärt beslut från kommit mig till känna. Fallet gäller en ung kvinna av kurdiskt ursprung som flytt sin familjs våld och dödshot på grund av vägran till tvångsgifte. Kvinnan har misshandlats upprepade gånger. Hon har inte kunnat finna skydd hos turkiska myndigheter varför hon flytt till och sökt asyl. hävdar att det ska ankomma på den turkiska staten att skydda kvinnan och ge henne den hjälp hon behöver. Det är en hårresande bedömning inte minst med tanke på den rådande situationen för den kurdiska befolkningen i . I utlänningslagens 3kap 2§ sägs att rätten till asyl gäller oberoende av om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller dessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelse från enskilda. Att motivera ett avslag på en asylansökan från en kurdisk kvinna från med att den turkiska staten ska stå upp för hennes mänskliga rättigheter och skydda henne från våld och övergrepp som förtryck av det kurdiska folket alltjämt fortskrider måste anses vara en vantolkning av lagen och tyder på en total okunnighet om det kurdiska folkets situation i . Med anledning av den rådande situationen för den kurdiska befolkningen och i synnerhet för unga kurdiska kvinnor som vägrar tvångsgifte vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser regeringen göra för att de kurdiska kvinnorna från som vägrat acceptera tvångsgifte ska garanteras sina mänskliga rättigheter i ?
fr · GN111101 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1101 av () till finansminister om yrkesfiskaravdraget biföll 1996 ett betänkande om "införandet av ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare". Regeringen nonchalerar ett riksdagsbeslut genom en anmärkningsvärd saktfärdighet när det gäller att förelägga en proposition. Av finansministerns svar av den 5april framgår att förslaget om yrkesfiskaravdrag måste underställas godkännande. Däremot framgår inte när regeringen ämnar göra detta. Med anledning av vad som ovan anförts frågar jag finansministern: När avser regeringen inhämta godkännande för ett yrkesfiskaravdrag?
fr · GN111102 · 2000-06-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1102 av () till näringsminister om elmarknaden Den nordiska elmarknaden har sedan start varit framgångsrik på mer än ett sätt. Den fria handeln med el på Oslobörsen har dels sänkt konsumentpriserna rejält, dels bidragit till att olönsam kondenskraft stängts av, vilket givit både samhällekonomiska och miljömässiga vinster. Den nordiska lösningen fungerar nu som modell för den vidare avregleringen i och världen. Det är därför @ och för konsumenterna @ viktigt att noga analysera utvecklingen på och marknaden. Den nordiska marknaden är gemensam och ett systempris fastställs, som om , , och de delar av som är med, vore ett enda område. För de elhandelsföretag som är utan egen produktion eller med en liten sådan är det viktigt att kunna prissäkra sin handel. Det sker på en finansiell marknad som utgår från systempriset i . I verkligheten är emellertid marknaden indelad i flera underområden beroende på överföringsbegränsningar, vilket gör att det faktiska priset varierar. Det är denna differens som leder till oönskade konsekvenser och i förlängningen till att marknaden inte fungerar. Höga områdespriser i och har lett till att de elhandelsbolag som drabbats kommer att slås ut från marknaden. En minskad konkurrens får konsumenterna betala och den är samhällsekonomiskt ineffektiv. Planerar regeringen att vidta några åtgärder för att säkra en rättvis och fungerande elmarknad?
fr · GN111103 · 2000-06-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1103 av () till näringsminister om lokalisering av verksamheter med anledning av försvarets omstrukturering I regeringens skrivelse 1999/2000:33 utlovas 90 statliga arbetstillfällen och 260 privata arbetstillfällen till som kompensation för nedskärningarna inom framför allt försvaret. På minskar nu försvaret antalet anställda och självfallet förväntar sig befolkningen på att regeringen håller sitt löfte och ser till att utlovade arbetstillfällen ersätter de som försvinner. Det är också mycket oroande att det i en statlig utredning (Föreningslivet på spel- och lotterimarknaden, SOU 2000:9) föreslås att ska minska antalet anställda på med 25 personer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern hur många statliga arbetstillfällen som etablerats på .