ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12511 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:511 om huvudkontoret för Sjunde AP-fonden har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta ifråga om Sjunde fondstyrelsens lokalisering. Den sjunde bildades . Syftet var då att fondstyrelsen endast skulle förvalta medel för dem som inte valt någon förvaltare i premiepensionssystemet. beslutade på förslag av regeringen om avveckling av det statliga bolaget (prop. 1999/2000:12, bet. 1999/2000:SfU6, rskr. 1999/2000:99). Bolaget hade bildats i syfte att förvalta premiepensionsmedel för dem som aktivt väljer en statlig kapitalförvaltning. Det statliga fondbolagets uppgift överfördes till den sjunde fondstyrelsen i AP-fonden. Genom höstens beslut utvidgades den sjunde fondstyrelsens uppgifter således till att även gälla förvaltning av en särskild fond i premiepensionssystemet för dem som aktivt valt en statlig förvaltning. Den sjunde fondstyrelsen har etablerats i och är nu inne i ett intensivt uppbyggnadsskede för att vara redo att ta emot medel när det första fondvalet inleds . Det är mycket angeläget att alla delar i premiepensionssystemet fungerar väl när det första fondvalet görs . Jag är därför inte beredd att ta några initiativ för att flytta fonden till en annan ort.
frs · GN12512 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:512 om räntehöjningar har frågat mig hur räntehöjning kommer att påverka regeringens finans- och strukturpolitik och om jag är beredd att vidta åtgärder för att minska behovet av ytterligare räntehöjningar. har sedan den 1januari 1999 fått en stärkt ställning. Penningpolitikens mål är att upprätthålla fast penningvärde. Banken bestämmer självständigt i frågor om penningpolitiken. De ekonomiska utsikterna för svensk ekonomi är goda med snabb tillväxt, låg inflation, minskande statsskuld, stigande sysselsättning och fallande arbetslöshet. För att klara målen för den ekonomiska politiken om bl.a. full sysselsättning krävs att den ekonomiska uppgången blir långvarig och uthållig. Den goda ekonomin måste vårdas, vilket bl.a. innebär att politiken måste säkra fortsatt sunda offentliga finanser och stabila priser. Hög inflation försämrar förutsättningarna för en uthållig hög tillväxt och därmed också för en stabilt hög sysselsättning. Regeringen har i budgetpropositionen för räknat med att penningpolitiken gradvis läggs om i en mindre expansiv riktning. Detta står inte i motsättning till regeringens mål om öppen arbetslöshet. Under konjunkturuppgången finns det risk för en viss ökning i inflationstrycket. Flera skäl talar emellertid för att riskerna är begränsade. De offentliga finanserna är sanerade. Den uppnådda trovärdigheten för prisstabilitetspolitiken håller nere inflationsförväntningarna. Den internationella konkurrensen har ökat. Skärpt konkurrenslagstiftning och avregleringar har bidragit till att minska inflationsbenägenheten i ekonomin. Inflationen är låg. De prishöjningar som kan noteras är i huvudsak administrativa prishöjningar och höjda oljepriser. En mindre expansiv penningpolitik är motiverad. Eftersom flera skäl talar för att inflationsriskerna är begränsade finns det å andra sidan inga övertygande skäl att nu föra en kontraktiv politik. En i förhållande till inflationsmålet onödigt stram penningpolitik ger inga samhällsekonomiska fördelar, som det skulle bli svårare att reducera arbetslösheten. Med mitt inlägg i debatten om penningpolitiken, som refererar till i sin fråga, ville jag varna för en överskattning av inflationsriskerna. Tidpunkten för och storleken på enskilda styrräntehöjningar ser jag inte som min uppgift att kommentera. Som jag framhållit har dock regeringen redan utgått från en mindre expansiv penningpolitik . Förutsättningarna för den ekonomiska politiken påverkas således inte. Den ekonomiska politiken ligger fast med en bred satsning på utbildning, reformer på arbetsmarknaden, särskilda satsningar för långtidsarbetslösa, åtgärder för att stärka konkurrensen och fortsatt kontroll över den offentliga sektorns utgiftsutveckling. Den strategi som regeringen har arbetat med har varit framgångsrik och jag har goda förhoppningar och en stark ambition att vi ska uppnå de mål vi satt upp.
frs · GN12514 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:514 om nationellt handlingsprogram har frågat statsministern när han avser använda rapporten 1998:35 Rasistiskt och främlingsfientligt våld som ett underlag till en sammanhållen handlingsplan för ett nationellt handlingsprogram för att förebygga etniskt och rasistiskt våld. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En av regeringens viktigaste uppgifter är att bryta de senaste årens utveckling vad gäller rasism och främlingsfientlighet. På initiativ av justitieministern och mig utarbetas därför nu inom en nationell handlingsplan mot rasism m.m. Handlingsplanen kommer att redovisa bl.a. gällande regelsystem och åtgärder i övrigt som regeringen eller myndigheter beslutat om för att motverka och förebygga rasism m.m. Den kommer också att redovisa de nya åtgärder på området som regeringen har tagit initiativ till. Ett av planens syften är just att, med ord, "förebygga etniskt och rasistiskt våld". Regeringens ambition är att planen ska offentliggöras . Den rapport som nämns i frågan @ Ds 1998:35 @ finns givetvis med i underlaget till handlingsplanen. Låt mig avslutningsvis nämna att ett antal av rapportens förslag har genomförts samt att flera av dem riktar sig till andra än regeringen, t.ex. kommunerna.
frs · GN12515 · 2000-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:515 om samarbete med har frågat utrikesminister om det är förenligt med den svenska politiken gentemot att fortsätta de studier vid som sker inom ramen för och det utbyte med som är en förutsättning för dessa studier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. inrättades 1990 vid . Detta finansieras till större delen från högskolans anslag. Verksamheten finansieras vidare med från . Viss projektverksamhet stöds med andra externa medel men har en relativt liten omfattning. Centrumets personal deltar aktivt i högskolans grundutbildning. Verksamheten är även inriktad på information och vidareutbildning om när det gäller språk- och kulturfrågor, och service ges framför allt till svenska lärare på alla nivåer inklusive högskolenivån. Centrumet ger även möjlighet till vidareutbildning av lärare i hela , en verksamhet som utvidgats till de baltiska staterna. Regeringen företräder en linje i Österrikefrågan i enlighet med en överenskommelse med övriga 14 EU-länder i ett möte med i , som innebär att bilaterala politiska kontakter med fryses. Det är en markering mot den österrikiska regeringsbildningen med ett extremt och främlingsfientligt parti. Däremot riktar sig inte åtgärden mot det österrikiska samhället och folket. Utbyte och samarbete ska fortsätta på alla andra olika samhällsnivåer. Universiteten och högskolorna har ansvaret för att säkra och utveckla kvaliteten i utbildning och forskning. Utbildning och forskning och därmed fördjupad kunskap måste byggas upp med långsiktighet och kontinuitet, och den akademiska traditionen bygger snarare på dialog och öppenhet än på att bryta existerande samarbeten med anledning av politiska skiljaktigheter. Svensk verksamhet med fokus på är ett exempel på denna tradition. Den informationsbank som byggts upp och förmedlas via kan i det sammanhang som frågeställaren tar upp vara en tillgång för människor i och i de baltiska staterna för att fördjupa sina studier av kultur och historia, kanske med förnyat intresse i ljuset av den pågående debatten.
frs · GN12516 · 2000-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:516 om förenklingar för företagande har frågat mig vilka förändringar som jag avser att genomföra för att förenklingar, snabbare handläggning och minskat krångel ska bli verklighet för småföretagare. Regeringen driver regelförenklingsarbetet med hög prioritet. Småföretagen är viktiga tillväxt- och sysselsättningsskapare i den svenska ekonomin och är därför en nyckel för att nå regeringens sysselsättningsmål. Småföretagandet är också ofta en väg för nya grupper, t.ex. invandrare och kvinnor att komma in på arbetsmarknaden. Det som är viktigt att poängtera när det gäller regelförenklingar och t.ex. förbättrad information och service från myndigheter till småföretag är att det i många fall inte finns några enkla lösningar som kan genomföras med direktverkan för företagen. Det handlar i stället om att påverka attityder och att successivt arbeta in hänsynen till småföretagens särskilda förutsättningar i våra regelverk och på våra myndigheter. När det gäller () har fört en dialog med verket om de problem som finns med bl.a. långa handläggningstider. Förhållandena är inte tillfredsställande och det är särskilt viktigt att komma till rätta med långa handläggningstider vid bolagsavdelningen i och varumärkesavdelningen i . och har därför beslutat att tillsammans med en utomstående konsult genomföra en översyn av PRV:s verksamhet avseende främst ärendeprocesser, styrning och ekonomi. Uppdraget gäller att närmare kartlägga och analysera de förhållanden i PRV:s verksamhet som har betydelse för att uppnå ekonomisk balans och rimliga handläggningstider ur ett kundperspektiv. Med utgångspunkt från analysen ska förslag lämnas som leder till att de olika verksamheterna vid PRV kan bedrivas på ett effektivt sätt. Uppdraget gäller främst verksamheterna vid bolags- och varumärkesavdelningarna. Arbetet med översynen har redan påbörjats, uppdraget ska utföras skyndsamt och innehålla analys samt konkreta förslag till åtgärder så att ett genomförande av dessa kan påbörjas och resultat uppnås . påstår att regeringen inte vidtagit några åtgärder för att förenkla för småföretagare. I detta fall framgår det av budgetpropositionen för att regeringen på bred front har vidtagit åtgärder och vilka prioriteringar som görs framöver. Jag kan försäkra att regeringen kommer att driva arbetet med att förbättra villkoren för små och medelstora företag vidare med kraft. Det systematiska arbetet med regelförenkling har ytterligare förstärkts efter att Simplexgruppen bildades och gruppen har bl.a. fått en starkare organisatorisk ställning. Gruppen kommer också att förstärkas genom ytterligare rekrytering av personal och en ny chef kommer att tillsättas . För att upprätthålla en kontinuitet i verksamheten kommer den förre chefen att ingå i en referensgrupp kopplad till .
frs · GN12517 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:517 om korrigering av utjämningsavgiften har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppnå en större säkerhet i beskedet om utjämningsavgiften gentemot kommunerna. Beräkningarna av kommunernas och landstingens utjämningsavgifter respektive utjämningsbidrag görs av (). För att ge kommunerna en uppfattning om de ekonomiska förutsättningarna inför kommande budgetår gör SCB preliminära beräkningar som presenteras senast den 1oktober . fr.o.m. den 1oktober t.o.m. den 20januari uppdateras beräkningarna med vissa nya underlagsdata och om de första beräkningarna visat sig innehålla felaktigheter så rättas dessa till. Senast den 20januari beslutar skattemyndigheten om preliminära bidrag och avgifter samt lämnar uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dessa. Om det visar sig finnas felaktigheter i de preliminära bidragens eller avgifternas storlek kan kommuner och landsting senast den 15februari påtala att ett fel uppkommit i beslutet. Senast den 15april fastställer skattemyndigheten de slutgiltiga bidragen och avgifterna samt lämnar uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dessa. Beräkningarna av kommunernas och landstingens utjämningsavgifter är komplicerade och baseras på en mängd uppgifter. SCB:s arbete med beräkningarna inför har dessutom varit mer omfattande än normalt till följd av de förändringar i kostnadsutjämningen som genomförs detta år. Det har uppstått vissa fel i besluten om de preliminära bidragen och avgifterna, vilka beror på fel i underlaget för beräkningarna och detta är olyckligt. Den möjlighet till korrigering av de preliminära beräkningar som infördes tillkom emellertid för just denna typ av situationer. Felen är nu uppmärksammade och kommer att rättas till. SCB utreder nu hur rutinerna kan förbättras. I detta arbete deltar också , och . Jag utgår ifrån att detta arbete kommer att minska risken för felaktigheter .
frs · GN12518 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:518 om gränsgångaravtalet med Med anledning av gränsgångarregeln mellan och i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet har frågat mig om vilka åtgärder som kommer att vidtagas eftersom alltfler förväntas bosätta sig i som de arbetar i . ställde en liknande fråga till min företrädare. I det svaret påpekades att en kraftig ökning av pendlingen riskerar att medföra ett ökat skattebortfall för kommunerna. Av det skälet angavs det som viktigt att noga följa utvecklingen för att ha underlag och beredskap att hantera eventuella obalanser som kan komma att uppstå. Därutöver vill jag också peka på att genom det kommunala utjämningssystemet fördelas skattebortfallet över hela kommunkollektivet. De kommuner som berörs direkt påverkas därmed endast marginellt. I svaret framhölls också att eftersom den nuvarande ordningen infördes och att ännu inte öppnats så är det för tidigt att dra några slutsatser om hur många som kan komma att pendla över sundet och hur relationen blir mellan antalet pendlare i respektive riktning. Situationen har inte förändrats sedan det förra frågesvaret lämnades. Eftersom ännu inte öppnats är det för tidigt att dra några slutsatser. Jag finner därför ingen anledning till att ta något initiativ till en förändring.
frs · GN12519 · 2000-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:519 om kulskytte i fågeljakt har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att personer inte ska skadas av förlupna kulor vid toppfågeljakt. Det är självfallet mycket tragiskt när människor skadas eller dödas vid jakt. Dessbättre är det alldeles utomordentligt sällsynt att det förekommer sådana jaktolyckor i trots att det finns ca 300000 jägare. Vid de få olyckor som inträffar är det vanligen skytten själv eller en jaktkamrat som skadas. Den jaktform som beskriver, toppfågeljakt, har mycket gamla anor i . Trots det har någon olycka vid sådan jakt aldrig rapporterats i . Det är vid all jakt jägarens skyldighet att före skottet förvissa sig om att det kan avlossas på ett säkert sätt. Med hänsyn till den långa skottvidden gäller detta inte minst vid kulvapenskytte. Hagelvapnets skottvidd är betydligt mer begränsad. Jaktformen medger dock inte att hagelvapen används. Vid kulvapenjakt mot djur på marken måste jägaren se till att det finns ett tillfredsställande kulfång. Vid toppfågeljakt är detta omöjligt, skottet riktas ju uppåt mot en fågel som sitter i ett träd. I bedrivs toppfågeljakt i de norrländska skogarna, således i glesbefolkade områden. I den jägarexamensutbildning som alla måste genomgå för att få inneha jaktvapen poängteras skyldigheten av att endast avlossa absolut säkra skott. När det gäller toppfågeljakt påtalas att skott inte får avlossas i den riktning där det inom vapnets skottvidd finns byggnader eller trafikerade vägar. Även om den finska olyckan är väldigt tragisk är den utomordentligt märklig och ovanlig. Vad jag förstår hade den inte kunnat undvikas genom bättre utbildning eller strängare bestämmelser för jakt. Jag anser mot denna bakgrund att det inte är aktuellt att vidta några åtgärder när det gäller den svenska toppfågeljakten.
frs · GN12520 · 2000-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:520 om vuxenutbildningskampanjer Enligt en inbjudan från kommer två vuxenutbildningskampanjer att anordnas, en mindre och en större . Av inbjudan framgår att "är berett att finansiera vissa av de centrala/nationella stödinsatserna." fråga gällde vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att delar av dessa medel ska kunna komma studieförbundsvärlden till del. Syftet med kampanjerna är att visa upp bredd och mångfald i svensk vuxenutbildning inklusive folkbildningen för beslutsfattare och opinionsbildare samt att nå och rekrytera fler deltagare till vuxenutbildning. Tanken med årets vuxenutbildningskampanj är att de insatser som brukar göras lokalt i samband med presentationen av kursutbudet, ska samordnas , dvs. till vecka 15. Vilka aktiviteter, som ska äga rum bestäms helt och hållet lokalt. De centrala/nationella stödinsatserna inför årets vuxenutbildningskampanj utgörs av ett nyhetsbrev till kommunerna med tips på tänkbara aktiviteter m.m., en hemsida med aktuell information för utbildningsanordnare och andra engagerade i kampanjarbetet samt framställning av en logotype. Något ekonomiskt stöd till kampanjen utgår inte.
frs · GN12521 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:521 om preskriptionstid har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att patienter som skadats i vården ska kunna få ersättning från patientförsäkringen trots att skadan upptäckts senare än efter skadetillfället. Har en patient blivit skadad i vården finns möjlighet till ersättning från patientförsäkringen. Försäkringen grundades fram till den 1januari 1997 på ett av sjukvårdshuvudmännen frivilligt ersättningsåtagande. Skador som inträffat regleras enligt reglerna för denna frivilliga försäkring. ersattes den frivilliga patientförsäkringen av patientskadelagen (1996:779). Lagen innebar att det blev obligatoriskt för alla vårdgivare i att teckna en patientförsäkring. Rätten till patientskadeersättning enligt lagen bygger i stor utsträckning på den nuvarande frivilliga patientförsäkringen. En patient som skadas inom hälso- och sjukvården behöver inte bevisa att någon bland personalen gjort sig skyldig till fel eller försummelse för att ersättning ska kunna lämnas. Den som vill ha ersättning enligt patientskadelagen förlorar rätten till ersättning om han inte väcker talan från det han fick kännedom om att anspråket kunde göras gällande och i varje fall från den tidpunkt då skadan orsakades. I samband med lagens tillkomst diskuterades vilka preskriptionstider som skulle gälla. Synpunkter framfördes om att en anmälan bör kunna prövas trots att den kommit in , om det föreligger särskilda skäl. Regeringen fastslog dock att det ur skaderegleringssynpunkt är angeläget med fasta preskriptionstider. Jag delar denna uppfattning och gör bedömningen att det inte bör göras några sådana förändringar som föreslås.
frs · GN12522 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:522 om STASI-spioner och 545 om efterforskning kring brottsförberedelse har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att säkerställa att den svenska säkerhetspolisen givits möjlighet att prioritera gripandet av STASI-spioner. har frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att få information om svenskar som varit på utbildning i den gamla kommunistiska sfären. fråga ställs mot bakgrund av uppgifter i medierna om att dansk och norsk säkerhetspolis håller på att gripa f.d. STASI-spioner. Enligt förekommer uppgifter i norska medier om att det ska ha funnits minst tio STASI-agenter i . har också tagit upp frågan om preskriptionstider, vilka enligt honom kan bli ett problem. fråga ställs mot bakgrund av att det enligt honom inte bara bedrevs ideologisk utbildning för de svenskar som gick på utbildning på partiskolorna i , utan även konkreta övningar i sabotage och förberedelse till illegala aktiviteter riktade mot det egna landet. Frågan om svenska STASI-spioner har varit mycket aktuell även i , såväl i medierna som i den politiska debatten. har jag besvarat en interpellation från och en riksdagsfråga från i ämnet. Jag har i de sammanhangen förklarat att Säkerhetspolisen efter det att muren föll och arkiven öppnades gjort stora ansträngningar för att få fram material som kan vara intressant för svenskt vidkommande. Att så är fallet är inte någon hemlighet. Redan i Säkerhetspolisens öppna verksamhetsberättelse för /95 talas om dess arbete angående f.d. östtyska agenter. Där framgår att förhör och samtal hållits med identifierade agenter. Säkerhetspolisen har vid sina efterforskningar bearbetat ett tjugotal ärenden som betraktats som intressanta. I några fall har förundersökningar inletts. Dessa har dock lagts ned med motiveringen att brott inte kunnat styrkas eller att misstänkta brott varit preskriberade. Allt som kan göras för att hitta intressanta uppgifter är ännu inte gjort och Säkerhetspolisen fortsätter därför sitt arbete. Hur Säkerhetspolisen bedriver detta kan jag av naturliga skäl inte närmare gå in på. har studerat den särskilda tyska lagstiftning som gäller för STASI-materialet. Departementet har även besökt det tyska inrikesministeriet och den vägen inhämtat kompletterande information om bakgrunden till och tillämpningen av lagstiftningen. Vid besöket i berördes också möjligheter att få del av arkivmaterial. Innehållet i är nämligen av intresse inte bara för de brottsbekämpande myndigheterna. har regeringens uppdrag att klarlägga den svenska säkerhetstjänstens författningsskyddande verksamhet. I kommissionens uppdrag ingår bl.a. att bedöma säkerhetstjänsternas hotbildsbedömningar. I det sammanhanget är mycket intressanta och kommissionen avser därför att studera dessa. De utbildningsanstalter som nämner i sin fråga torde därvid vara av stort intresse. När det gäller frågan om preskriptionstiden är den för spioneri av normalgraden . Om spioneriet är att bedöma som grovt är den , vilket är den längsta preskriptionstiden enligt svensk rätt. Detta innebär att grova spioneribrott som har begåtts efter 1975 inte är preskriberade.
frs · GN12523 · 2000-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:523 om har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att ge möjligheter att expandera och konkurrera. är ett av största och viktigaste företag. är en ryggrad i teleinfrastruktur. har utvecklats väl med staten som ägare. Exempelvis har företagets värde stigit kraftigt som nya tjänster för svenska folket har utvecklats. Frågan om en eventuell börsnotering var en viktig komponent vid sammanslagningen med norska . När denna fusion av flera skäl nu inte genomförs, prövas i stället andra vägar för företaget att fortsätta vara ett konkurrenskraftigt företag. Just nu arbetar Telias ledning med att fastställa en ny strategi för bolaget. Frågan om en eventuell börsnotering kommer att prövas av regeringen om bolagets nya strategi skulle ge vid handen att det är en lämplig åtgärd.