ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11194 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:194 av () till försvarsminister om flyttning av Jag har tidigare ställt en fråga om flyttning till . Oro finns över kostnaden för de "fastighetsresurser" som ska tillskapas i . Det talades först om investeringar på . Vid min första fråga rapporterades att kostnaden nu var ca . Vid min senaste "rapport" från arbetet med att tillskapa nya resurser sägs att kostnaden är uppe i . I en handling från Högkvarteret, om flytten till , sägs att "endast absolut nödvändiga anskaffningar har godkänts och att nyttjandegraden måste vara hög". Jag förutsätter att den värderingen alltid finns vid nybyggnader och andra investeringar, i försvaret såväl som vid andra investeringar av skattemedel. Det skulle vara intressant att få veta vilka kalkyler som legat till grund för flyttning. Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för att flytten av ska hållas inom rimliga ekonomiska ramar?
fr · GO11195 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:195 av () till försvarsminister om samordning av utbildning inför internationella insatser har tagit aktivt ansvar att medverka vid olika FN-uppdrag, såväl i fredsfrämjande som i humanitära insatser. Vårt förtroende vid dessa insatser är stort. Effektiva insatser görs till gagn för civilbefolkningen som oskyldigt drabbas av konflikter av olika slag. Gränskonflikter med väpnade stridigheter blir alltmer sällsynta. Beklagligt nog ökar interna konflikter i stället. Våld och motsättningar i världen har inte minskat nämnvärt. Världssamfundet måste ta sitt ansvar att bistå drabbade människor. Utbildning för alla som skickas ut på fredsfrämjande och humanitära uppdrag är en förutsättning för bra insatser. Det är dessutom fördelaktigt om utbildningen är gemensam och erbjuds såväl Försvarsmakten som andra grupper, t.ex. ideella organisationer. Dessa samarbetar alltmer och har betydande nytta av varandras kunnande i dagens konflikter. Ministern har tillsatt en utredare som har avlämnat sitt betänkande (SOU 1999:29) Internationell konflikthantering @ att förbereda sig tillsammans. Dessa lovvärda förslag bör verkställas och jag undrar vilka åtgärder som är vidtagna. Min fråga till ministern är vad som har hänt med förslaget om samordning av internationell utbildning inför internationella insatser.
fr · GO11196 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:196 av () till statsrådet om riksintag på hästhållningsutbildning Ingelstorpskolan i län har ansökt om riksrekrytering för sin utbildning Hästhållning med profil trav och travsport. Skolan anser att det är av nationellt intresse att även erbjuder utbildning med inriktning trav (en liknande utbildning finns i ). I ett yttrande ger sitt stöd till ansökan. Trav- och galoppsportens utbildningscentrum i Wången i är otillräckligt dimensionerat för att ta emot alla intresserade elever. När de elever som ej antagits i Wången vänder sig till Ingelstorpskolan, nekas de plats där på grund av att avsaknaden av riksintag leder till nekad ersättning för eleven från dennes hemkommun. m.fl. förordar en översyn av landets travutbildningar. Medan arbetet med översynen framskrider vägras en mängd travintresserade elever gymnasieutbildning enligt sitt förstahandsval. Det strider mot intentionen i regeringens proposition 1990/91:85 Växa med kunskaper. av översynen skulle man kunna ge ett temporärt tillstånd till riksintag till utbildningen i , så att dagens gymnasieelever inte drabbas. Vad avser skolministern att göra för att tillgodose travintresserade elevers önskan om adekvat gymnasieutbildning?
fr · GO11198 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:198 av () till justitieminister om polisens resurser Internetbedrägerier är en typ av brott som ökar. Hos polisen i saknar man Internetuppkopplingar och har problem med att få ut uppgifter som kan leda till att bedragarna kan spåras. växer högen med anmälningar. måste man köpa in spårningstjänster från IT-företag. Det skulle ha kostat polisen över 30000kr att begära spårning på alla misstänkta adresser i den senaste bedrägerihärvan som man utreder. Men polisen slapp betala, då det drabbade företaget ställde upp och tog på sig kostnaden för de spårningar som behövde göras. Brist på resurser och kompetent personal för att spåra IT-bedrägerier är inte det enda hindret i jakten på brottslingarna. Även telelagen ställer till besvär för polisen, när det gäller att få fram vissa uppgifter från Internetleverantörerna i brottsutredningar. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att polisen ska få de instrument de behöver i jakten på IT-bedragare?
fr · GO11199 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:199 av () till justitieminister om extra resurser till polisen under EU-ordförandeskapet ordförandeskap i EU innebär en kraftigt förhöjd arbetsbelastning för polisen. Två eller möjligen tre toppmöten samt flera välbesökta ministermöten eller andra EU-möten kräver speciell bevakning. Dessutom infaller en ny om Förintelsen . Alla de 21 polismyndigheterna berörs av minst ett . har gjort en klassning av de ca 80 möten som ska hållas i med anledning av EU-ordförandeskapet och funnit att 15 möten kräver större säkerhetsarrangemang. Dit hör givetvis toppmötena, men även till synes tämligen harmlösa möten, som när EU-ländernas chefer för veterinärmyndigheterna träffas i , kan behöva extra bevakning. I det nämnda fallet finns det anledning misstänka att djurrättsaktivister och militanta veganer intresserar sig för mötet. Vid justitieutskottets utfrågning av rikspolischefen framkom att polisen i princip ej har fått några extra resurser för allt det merarbete som väntar . Sker inte det blir resultatet att polisens ansträngda verksamhetsläge ytterligare förvärras. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att kompensera polisen för det resurskrävande merarbete som väntar , så att den övriga ständigt pågående polisverksamheten ej blir lidande?
fr · GO11200 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:200 av () till justitieminister om tilläggsdirektiv till diskrimineringsutredningen Handikappolitik är ytterst en fråga om demokrati och mänskliga rättigheter. Det handlar om att människor med funktionshinder ska erkännas rätten att delta i hela samhällslivet på lika villkor. Därför är det viktigt att människor med funktionshinder inte blir diskriminerade och att de tillerkänns lika behandling beträffande mänskliga fri- och rättigheter, inklusive aktivt deltagande i alla delar av samhället. har ett stort antal länder bl.a. , , och antagit generella lagar om förbud mot diskriminering på grund av funktionshinder. I är diskrimineringslagen för personer med funktionshinder begränsad till arbetslivet. En särskild utredare har tillkallats för att göra en översyn av lagstiftningen om olaga diskriminering. I uppdraget ingår att utreda en reglering av ett generellt förbud mot diskriminering i näringsverksamhet av personer med funktionshinder. I samband med att den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från Patient till Medborgare antogs, gav regeringen till känna att utredningens uppdrag bör vidgas till att avse tillgänglighet för personer med funktionshinder i vid bemärkelse. Min fråga är därför: När avser justitieministern ge diskrimineringsutredningen det tilläggsdirektiv som beslutat om?
fr · GO11201 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:201 av () till justitieminister om våld och hot inom kriminalvården Våld och hot inom kriminalvården blir allt vanligare. Det gäller både hot och våld mellan intagna och mot personalen. Intagna som mördar och slår ihjäl varandra. Bråkar inbördes, bildar gäng som styr och ställer både inne i verksamheten och utanför. Situationen är allvarlig, detta visar undersökningar som gjorts både av och ST Kriminalvård. Hot och våld mot personalen förekommer inte bara inne på anstalter utan också utanför. För sedan blev en vårdare på anstalten Beateberg beskjuten utanför anstalten. har personal som arbetar på Asptuna och Åby blivit beskjutna. Personal som arbetar på Kumla har misshandlats i sitt hem. Senast kända allvarliga händelse är gisslantagning på . Vart är vi på väg, när det är farligt att ta sig till jobbet, när man blir beskjuten eller överfallen i sin bostad enbart för att man arbetar inom kriminalvården? Vilka åtgärder avser justitieministern att vidtaga för att komma till rätta med våld och hot mot anställda inom kriminalvården?
fr · GO11202 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:202 av () till jordbruksminister om offentligt register för odling av GMO-grödor Användningen av GMO-grödor i jordbruket är en kontroversiell fråga av både etiska såväl som miljöskäl. Det är därför viktigt med ett regelverk kring GMO som garanterar största möjliga öppenhet. I den nu pågående förlikningen mellan och ministerrådet om en EU-lagstiftning om GMO är öppenheten en viktigt fråga att lösa. ståndpunkt i förlikningen är att det inte ska krävas ett offentligt register över kommersiell odling av GMO. Detta är enligt mig och även enligt en felaktig ståndpunkt. Den stämmer också dåligt överens med en svensk strävan efter öppenhet i EU:s lagstiftning. Jag vill fråga jordbruksministern: Kommer regeringen att verka för en förändrad svensk ståndpunkt i frågan?
fr · GO11203 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:203 av () till näringsminister om Kvarkentrafiken Rederiet meddelar att man ämnar lägga ned trafiken mellan och . Rederiets skäl är att man med dagens passagerarunderlag inte kan bedriva en åretrunttrafik med kvalitet. Regeringen har tillsammans med den finska regeringen medverkat till ekonomiska garantier för trafik fram t.o.m. . En nedläggning av Kvarkentrafiken skulle innebära en smärre katastrof för regionen. Kvarkentrafiken är en viktig handelsled inte enbart för närområdena på den svenska och finska sidan utan också för en fortsatt utveckling av samarbetet inom . Jag förutsätter att regeringen delar min bedömning att Kvarkentrafiken är en strategiskt viktig trafikled i och med regeringens ekonomiska stöd . Jag vill fråga näringsministern: Kommer regeringen att ta initiativ till en fortsatt trafik över Kvarken mellan och 2001?
fr · GO11204 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:204 av () till utbildningsminister om döva studenters situation på högskolor och universitet Att vara döv innebär att vara tvungen att möta svårigheter hörande människor aldrig behöver fundera över. Särskilt framträdande blir detta handikapp när en döv individ ger sig in i en miljö där talet och ordet är så dominerande som i högskolorna och universiteten. finns god hjälp att få för dessa studenter bl.a. med teckenspråkstolkning av föreläsningar. Problemen löses dock inte helt av detta eftersom så fort en döv student tittar ned i sina papper för att anteckna förlorar denne all kontakt med tolken/föreläsaren. För många döva är dövheten dessutom kopplad till andra språkliga problem vilket ytterligare försämrar inlärningshastigheten. För att kompensera för detta får döva på grund- och gymnasieskolan på sig att klara av en utbildning. På treåriga gymnasieutbildningar får de döva vid behov läsa . Denna möjlighet finns inte vid högskolestudier. För att få studiemedel krävs liksom för andra studenter att minst 30 poäng avklaras , detta trots att förutsättningarna för inlärning knappast kan jämställas. Det finns möjligheter att hos CSN få en sänkning av kravet på antalet poäng, men först efter att med ett lärarintyg ha bevisat att ens handikapp gör en oförmögen att läsa i samma takt som studiekamraterna. En handling som inte kan påstås stärka den döves självförtroende och studiemotivation. Utifrån detta är min fråga: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att de döva ska ha automatisk rätt till en minskning av antalet poäng som CSN kräver för att få studiemedel?
fr · GO11205 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:205 av () till justitieminister om rasistiska brott och brott mot homosexuella granskning av polisen i visar att rasistiska brott och brott mot homosexuella inte prioriteras. Trots att polisen i fick skarp kritik har ingen väsentlig förbättring skett. När det gäller brott mot homosexuella har i princip ingenting gjorts. Detta är mycket allvarligt inte minst med anledning av regeringens och prioritering av bekämpning av ovanstående brott. Dessutom återfinns kravet, på att brott av rasistisk och homofobisk art ska prioriteras, i regeringens regleringsbrev till rättsväsendet. Därför vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att lagstiftningen och regeringens egna regleringsbrev till rättsväsendet ska följas?
fr · GO11206 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:206 av () till utrikesminister om medföljande make/maka vid UD-tjänst Maka/make till diplomater utsända från UD hamnar ofta i en situation, där de lämnar sitt förvärvsarbete i för att följa med make/maka och därmed delta i representationen för . Motiven att följa med make/maka handlar givetvis om att bevara familjerelationen men också att representationen fungerar bättre. borde som "världens mest jämställda land" vara ett bättre ansikte utåt, när det gäller att värdesätta denna representation. utgår ett mindre tillägg, direkt riktat till maka/make som ersättning för denna tjänst. Den medföljande hamnar i en situation utan lön och utan pensionspoäng. Det kan vara förenat med stora svårigheter att finna ett arbete i det nya landet. För representationens skull kan inte heller tiden disponeras fritt. Tiden det handlar om kan gälla . Förutom att det känns diskriminerande att tillägget går till den av makarna som är utsänd av UD, upplevs svårigheter vid hemkomsten. Utan arbetsgivare finns inga möjligheter att t.ex. teckna lån för att skaffa bostad. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att medföljande maka/make vid utlandstjänst som diplomat ska kunna fortsätta vara ekonomiskt oberoende?
fr · GO11207 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:207 av () till statsrådet om UMTS-utrymme Att erbjuda hela en god infrastruktur är en förutsättning för fortsatt framgång och välfärd. Den tredje generationens mobiltelefoni (UMTS) är en viktig komponent i framtidens infrastruktur. prioriterar en snabb utbyggnad med täckning i hela landet vilket gör att hela kan möta framtiden med tillförsikt. Den senaste tidens diskussioner kring UMTS har fokuserat på vilket förfarande som ska användas för att fördela de fyra licenserna. Detta är en oerhört central fråga men den har tyvärr också kommit att skymma andra angelägna frågeställningar kring UMTS. Ett mycket påtagligt problem är att () inte kunnat förutse hur snabbt operatörerna vill få tillgång till UMTS-utrymme. Därmed har inget avtal säkrats med militären om att kunna nyttja UMTS-frekvenserna. Detta anser jag vara olyckligt. Min fråga till statsrådet blir följande: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att UMTS-operatörerna ska kunna börja använda det som då byggts ut av nätet?
fr · GO11208 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:208 av () till kulturminister om subventionering av kommersiella TV-kanaler Dokusåpan digital-TV i marknätet går vidare med spännande avsnitt. Det senaste är att det helstatliga ska subventionera ett antal kommersiella kanaler. Viasat, som ingår i Stenbecksfären, meddelade att de inför en avgift på 115kr för de tre kanalerna TV3, ZTV och TV8 i marknätet. kontrar, enligt uppgifter i medierna, ägarna till bolaget med att själva betala avgiften för dessa kanaler minst fram . Det är helstatliga och som lovat stå för fiolerna. Att staten via sina bolag nu börjar subventionera kommersiella TV-kanaler reser en rad frågor av principiell natur. Är det över huvud taget en statlig uppgift att subventionera kommersiella TV-kanaler? Varför subventioneras bara kanaler och varför bara i en distributionsform? Har en bolagsordning som tillåter att de betalar avgiften för kommersiella kanaler åt vissa utvalda tittargrupper? Kommer även kanal5 att subventioneras om de inför en avgift? Min bestämda uppfattning är att det inte är en statlig uppgift att på detta sätt subventionera kommersiella kanaler. Avser statsrådet vidta några åtgärder med anledning av att helstatliga subventionerar kommersiella TV-kanaler?
fr · GO11209 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:209 av () till kulturminister om stiftelsen stadgar I årets budgetproposition har Arbetets museum förts in under anslaget 28:29. Under detta anslag finns redan stiftelserna , och . För dessa gäller att deras stadgar är fastställda av regeringen. Arbetets museums stadga är fastställd av dess huvudmän. Stiftare är LO, KF, TCO, ABF och TBV. Tilläggas kan att under anslaget 28:31 dit Arbetets museum tidigare fördes finns bl.a. stiftelser som delvis står under kommunalt huvudmannaskap eller har bildats av organisationer och andra intressenter. Med anledning av detta vill jag fråga kulturministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att stiftelsen stadgar ska kunna komma att fastställas av regeringen.
fr · GO11210 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:210 av () till näringsminister om utbyggnaden av Från till vid norska gränsen sträcker sig . Av dessa är 35 utbyggda till motorväg. Enligt den nationella vägtransportplanen 1998@2007 ska de återstående partierna av byggas ut till motorväg . Så sent som vid en konferens i lovade statsrådet att denna plan skulle hålla. kommer uppgifter i tidningen som säger att utbyggnaden kommer att försenas. har 80 människor dödats på . På sträckan Uddevalla@Svinesund har 50 människor förlorat livet. Det är oroande men inte på något sätt överraskande att den största andelen dödade sker på detta parti då merparten av sträckningen inte består av motorväg. ökar befolkning med 10000-tals sommarboende och turister. Konsekvensen blir kilometerlånga köer som ringlar fram genom det bohuslänska kulturlandskapet. En utbyggd motorväg leder till minskade köer, säkrare och snabbare vårdresor, mindre utsläpp och bättre miljö. Ett färdigställande av motorvägen skulle förstärka näringslivet i hela . Turism och handel gynnas och tillväxten i regionen får välbehövlig draghjälp. Utifrån alla dessa viktiga perspektiv är det ytterst olyckligt att utbyggnaden av försenas. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att utbyggnaden av i norra ska bli klar i utlovad tid?
fr · GO11211 · 2000-11-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:211 av Skånberg (kd) till utbildningsminister om lokalisering av är uppenbarligen oförmöget av säkerställa verksamheten på , trots utbildningsministerns besked (fråga 1999/2000:894) att enligt gällande lagstiftning inte kan frånhända sig ansvaret för sina samlingar. En flyttning av Lunds historiska museums samlingar till i skulle därför inte ske. Ändå planeras just nu hur LUHM:s samlingar ska flyttas till och att LUHM kommer att förlora fyndfördelningsrätten för framtida skånska arkeologiska fynd. Stora delar av det skånska kulturarvet försvinner alltså till , trots ministerns besked att detta inte skulle ske. Bakgrunden är den neddragning på 1miljon kronor som gör på museet och som omöjliggör fortsatt normal verksamhet. Är utbildningsministern beredd att skyndsamt verka för att LUHM förs över till annan huvudman, som t.ex. är knuten till eller till en regional länsmuseiorganisation?
fr · GO11212 · 2000-11-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:212 av () till jordbruksminister om ökad mängd försöksdjur inom EU och minskad validering har haft som huvuduppgift att validera alternativa metoder till djurförsök. Men har EU beslutat att ändra inriktning på verksamheten. ECVAM:s nya roll ska vara inriktad på livsmedelskvalitet och livsmedelsrisker. Att validera alternativa metoder kommer att vara underställt den nya huvuduppgiften och kommer, som det synes, att få mindre resurser än . Jag anser att detta är djupt oroande, stridande mot alla uttalade målsättningar vad gäller att minska djurförsöken. Eftersom EU:s kommande kemikaliepolitik ser ut att medföra ännu fler djurförsök kommer omriktningen av ECVAM vid en extremt olycklig tidpunkt. kan därmed djurförsöken i EU öka dramatiskt. I många fall helt i onödan eftersom alternativ finns. Vad avser regeringen göra åt detta problem?
fr · GO11213 · 2000-11-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:213 av () till jordbruksminister om rester av bekämpningsmedel i dricksvatten på har, vid flera provtagningar , funnit rester av bekämpningsmedlet Bentazon i dricksvatten. Den senaste mätningen från olika platser på ön visade att så hög andel som av proverna innehöll Bentazon. Bentazon används mot ogräs i odlingar av bl.a. stråsäd och baljväxter. Enligt KEMI saknas uppgift om ämnets effekter på människa, men det har visat sig framkalla allergiska reaktioner vid djurförsök. Av KEMI:s information framgår också att det är möjligt att ämnet kan spridas till olika typer av vatten även vid korrekt hantering. Vatten är vårt viktigaste livsmedel. de gröna anser att det är synnerligen oroväckande att bekämpningsmedel får användas på ett sådant sätt att det läcker ut i dricksvatten och därmed riskerar människors hälsa. Det är inte första gången sådana resultat redovisas i pressen. I ett jordbruk utan biocider (livsdödare) som det ekologiska, ökar livsmedelssäkerheten även vad gäller det viktigaste livsmedlet @ vatten. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta vad gäller Bentazon och andra bekämpningsmedel för att förhindra att bekämpningsmedel och deras nedbrytningsprodukter sprids till dricksvatten?
fr · GO11214 · 2000-11-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:214 av () till miljöminister om EIB och miljön Att begränsa människans klimatpåverkan är en av våra största politiska utmaningar . För att lyckas med detta krävs det stora strukturella förändringar i vårt samhälle och därför stor framsynthet när det gäller infrastrukturinvesteringar. I EU pågår ett arbete med en gemenskapsstrategi för att vi ska kunna leva upp till våra åtaganden i Kyotoprotokollet. En naturlig del av det arbetet måste vara att bidra till hållbara infrastrukturinvesteringar. EU:s bank, Europeiska investeringsbanken, EIB, bidrar med lån till stora infrastrukturprojekt vilka i många fall inte alls bidrar till minskad klimatpåverkan, utan tvärtom bygger fast oss i nya ohållbara samhällsstrukturer både inom EU och i ansökarländerna. Det är därför angeläget att EIB:s investeringspolicy förändras för att ligga i linje med EU:s ambitioner på klimatområdet. EIB skulle på detta sätt kunna göras om till en bank som bidrar till en hållbar utveckling och aktivt verkar för projekt som minskar utsläppen av klimatpåverkande gaser. Jag vill fråga miljöministern: Kommer regeringen att vidta några åtgärder för att EIB ska omfattas av den gemensamma EU-strategin inom klimatpolitiken?
fr · GO11215 · 2000-11-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:215 av () till socialminister om ersättning för arbetsskador Enligt en presenterad undersökning visar det sig att kvinnor i högre utsträckning än män tenderar att få avslag gällande ersättning för arbetsskador. Sambandet mellan kvinnors arbete och deras besvär betraktas inte som tillräckligt tydligt. Den presenterade undersökningen visade att av kvinnorna fick bifall, jämfört av männen. Vidare visade undersökningen att det ofta är manliga försäkringsläkare som påverkar besluten gällande kvinnors skador. Mot bakgrund av denna problematik har försäkringsläkarnas chef i uttryckt önskan om att en granskningsnämnd ska tillsättas. Personligen välkomnar jag detta initiativ och ser det som ett steg på vägen mot att utjämna de orättvisa skillnader som föreligger mellan könen. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att se till att kvinnor inte missgynnas vid arbetsskadegranskningar?