ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121082 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1082 om plågsamma hästtransporter har frågat mig vad jag avser att vidtaga för åtgärder för att förhindra att hästar födda och uppvuxna i utsätts för de plågsamma transporter som avslöjats. Det s.k. transportdirektivet som beslutades och ändrades är ett harmoniserat direktiv. Det innebär att de bestämmelser som antagits är gemensamma för alla medlemsstater. Skälet för detta är en strävan att underlätta handeln mellan medlemsstaterna. Det är därför inte tillåtet för enskilda medlemsländer att ha strängare regler för transporter som sker mellan EU-länder. Enligt direktivet får djur inte transporteras under sådana förhållanden att de kan komma till skada eller orsakas onödigt lidande. Djuren ska veterinärbesiktigas före lastningen för att säkerställa att de är i lämpligt skick att transporteras. Under resan ska de ges vatten vid bestämda intervaller samt utfodras om det behövs. Gällande innebär att levande djur fritt får föras mellan medlemsländerna. har ingen möjlighet att förhindra utförsel av hästar till andra medlemsstater vare sig dessa ska säljas som sport- och fritidshästar eller för slakt. Ekonomiska intressen gör att hästar, som inte anses vara värda att behålla, transporteras till slakterier som betalar ett bra pris. Mig veterligt har det inte uppmärksammats att transport av hästar inom bryter mot djurskyddsbestämmelserna. Generellt anser jag dock att det är nödvändigt att verka för att långa transporter av levande djur ersätts med transporter av kött. Detta gäller inte bara hästar utan alla djurslag. Så länge långa djurtransporter sker är det dock av största vikt att dessa sker i enlighet med gällande regelverk. Tyvärr har vi gång på gång tvingats konstatera att regelverket om djurtransporter inte efterlevs inom hela EU. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Vi måste se till att bestämmelserna följs men även att reglerna skärps i vissa avseenden. Vid förra ministerrådsmötet den 16maj informerade jag mina kolleger om den film som Compassion in World Farming spelat in och som visar skakande och synnerligen grymma bilder av hur djur misshandlas i samband med djurtransporter både inom EU och vid export till tredje land. En djupare diskussion kommer att ske vid nästa ministerrådsmöte, den 19@20 juni, när alla ministrar har haft tillfälle att se filmen. Vi ska då diskutera åtgärder för att komma till rätta med missförhållandena.
frs · GN121083 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1083 om biståndet till och har frågat mig om jag avser stoppa det bilaterala biståndet till och . Nya och omfattande strider mellan och inleddes . Som en direkt följd härav beslöts att alla nya åtaganden skulle frysas, även inom ramen för pågående program. Detta var således en klar skärpning jämfört med tidigare beslut och får bl.a. som konsekvens att vi som läget nu ser ut inte kan förlänga gällande insatsavtal för det största biståndsprojektet i , dvs. Som jag framhöll i mitt svar på en fråga från kommer ytterligare begränsningar i utvecklingssamarbetet att genomföras om parterna inte hörsammar FN:s säkerhetsråds uppmaning att dels upphöra med striderna och att dels återuppta förhandlingarna. Förhandlingarna i under OAU:s ledning återupptogs . OAU presenterade ett nytt förslag till en fredlig lösning av konflikten, vilket förklarade sig kunna acceptera. säger sig i princip kunna acceptera förslaget men framhåller att ett formellt svar kan ges först efter det att regeringen och parlamentet diskuterat förslaget. Striderna har emellertid fortsatt, dock inte i samma omfattning som . Jag delar inte bedömning att ett avbrytande av det svenska biståndet skulle leda till en ökad benägenhet från ländernas sida att finna en fredlig lösning. har både bilaterala och multilaterala givare starkt minskat biståndet till de bägge länderna, vilket emellertid inte har förhindrat länderna att upprusta och fortsätta strida. Innan jag tar ställning till frågan om ytterligare begränsningar i utvecklingssamarbetet, som t.ex. att studerande tvingas avbryta sina studier utomlands, finns det fortfarande anledning att följa konfliktens utveckling och att avvakta resultatet av samtalen i .
frs · GN121084 · 2000-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1084 om handelspolitikens spelregler har frågat mig hur jag avser agera för att ska kunna behålla makten att påverka handelspolitiken vid ett eventuellt svenskt deltagande i . Låt mig inledningsvis konstatera att har valt att inte delta i valutaunionen från starten. Regeringens hållning är att ett beslut om deltagande ska underställas svenska folket för prövning i en folkomröstning. De länder som är medlemmar i unionen har en gemensam handelspolitik. I vissa fall är det kommissionen som för EU:s talan, i andra fall råder s.k. blandad kompetens där kommissionen och medlemsstaterna tillsammans utformar beslut. Ett eventuellt inträde i EMU skulle inte ändra på detta förhållande. skulle göra sin röst hörd på samma sätt som . I de rådsarbetsgrupper, i Coreper och på de rådsmöten där handelspolitiken diskuteras. makt över handelspolitiken påverkas alltså inte av om deltar i valutaunionen eller inte. Utåt skulle EU, liksom , föra fram en gemensam ståndpunkt. Euro-11, som nämner, är ett informellt organ för ekonomi- och finansministrarna för de länder som ingår i euroområdet. Där diskuteras sådana frågor som har samband med det särskilda ansvar ministrarna delar för den gemensamma valutan. Det handlar bl.a. om eurons växelkurs och de deltagande ländernas konjunkturläge och budgetutveckling, inte om handelspolitiken. Själv deltar jag på rådsmöten där handelsfrågorna hör hemma. Valutaunionen underlättar prisjämförelser i den interna handeln inom EU. Däremot innebär den inte förändrade villkor för handeln med länderna utanför EU. EMU påverkar inte heller möjligheterna att utveckla det globala handelspolitiska regelsystemet. Ett eventuellt svenskt deltagande skulle inte ändra på något av dessa förhållanden. Oavsett om deltar i valutaunionen, eller väljer en fortsatt självständig penningpolitik, kommer jag att arbeta för att även handelspolitiken ska bidra till låg inflation i EU-länderna. Det är inte rimligt att begära återhållsamhet av löntagare och restriktivitet av centralbankschefer, som handelspolitiken inte mobiliseras i kampen mot inflationen. Vi behöver en ökad tonvikt på konsumentintresset och mindre skydd för olika producentintressen. Alla grupper i samhället måste bidra till att målet om prisstabilitet uppnås.
frs · GN121085 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1085 om tillämpning på bosniska medborgare som kommer från har frågat mig när regeringen kan förväntas fatta beslut i ett ärende som har handlagts i . Som anger gäller ärendet tillämpningen av på asylsökande från Bosnien som innan ankomsten till har vistats i . anger även bl.a. att många människor är beroende av regeringens ställningstagande och att väntan är plågsam för de berörda, inte minst mot bakgrund av att de saknar rätt till offentligt biträde. Orsaken till att regeringen ännu inte har avgjort ärendet är att det innehåller ett antal svåra frågeställningar som behöver en ordentlig analys, innan beslut kan fattas. är jag naturligtvis medveten om det lidande som detta kan medföra för de enskilda personerna. Jag beklagar detta djupt. Då det gäller rätten till offentligt biträde kan jag nämna att den frågan avgörs av om sökanden anses ha behov av ett offentligt biträde. Om det handlar om en avvisning med omedelbar verkställighet till ett annat land som bedöms vara ett säkert asylland, förordnas normalt inte offentligt biträde. En prövning av behovet görs alltid i det enskilda fallet. Det kan nämnas att för de personer som berörs av det ärende som fråga handlar om, är offentligt biträde förordnat. Regeringen ska avgöra ärendet .
frs · GN121086 · 2000-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1086 om kraftledningar i tätbebyggt område har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot kraftledningar ovan jord i tätbebyggt område. Kraftledningar genom tätbebyggda områden är något som ofta engagerar många människor eftersom elektriska starkströmsledningar ovan jord både påverkar landskapsbilden och alstrar elektromagnetiska fält. Det krävs nätkoncession enligt ellagen (1997:857) för att få bygga eller använda elektriska starkströmsledningar. I ärenden som gäller ansökan om nätkoncession tillämpas bestämmelser som en bedömning ska göras om anläggningen är lämplig från allmän synpunkt. Enligt min mening är dessa bestämmelser fullt tillräckliga för att besluta om kraftledningars sträckning genom tätbebyggda områden. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder i detta avseende. Regeringen följer noga utvecklingen rörande eventuella hälsoeffekter av exponering för elektriska och magnetiska fält och vi tar denna fråga på stort allvar. pågår det både i och utomlands en omfattande forskning för att utröna om exponering för elektriska och magnetiska fält medför någon skadlig påverkan på människor och djur. De fem centrala myndigheterna Arbetarskyddsstyrelsen, , , och har uttalat att de är eniga om att de forskningsresultat som presenterats inte motiverar eller ger underlag för några gränsvärden för lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Myndigheterna rekommenderar en försiktighetsprincip som baseras främst på att cancerrisker inte kan uteslutas. Försiktighetsprincipen i det här sammanhanget innebär att man bör sträva efter att minska fält som avviker starkt från vad som kan anses normalt i den aktuella miljön förutsatt att åtgärder kan vidtas till rimliga kostnader och konsekvenser i övrigt. När det gäller nya elanläggningar, apparater och byggnader bör man redan vid planeringen sträva efter att utforma och placera dessa så att exponering begränsas.
frs · GN121087 · 2000-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1087 om bensinpriset har frågat näringsministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att kompensera det höga bensinpriset för människor som bor i glesbygd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har svarat på en liknande fråga. Det är naturligtvis så att utgifterna för resor blir högre på landsbygden än i storstadsregionen. När det gäller många andra utgifter, främst kostnaden för boende, är dock förhållandet ofta det omvända. Jag vidhåller att skattereglerna så långt det är möjligt bör utformas generellt för hela landet och att i första hand andra medel bör användas för att åstadkomma regional utjämning. Om det är så att bensinpriset fortsätter att stiga kan det finnas anledning att se över reseavdragsreglerna. Det förtjänar dock att nämnas att en höjning av reseavdraget torde gynna befolkningen i storstadsregionen mest.
frs · GN121088 · 2000-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1088 om våld mot handikappade har frågat mig på vad sätt regeringen tänker stärka rättsskyddet för funktions- och förståndshandikappade kvinnor/flickor. Mäns våldsbrott mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem och att bekämpa denna brottslighet är ett prioriterat område inom rättsväsendet. Våldshandlingar mot kvinnor med funktionshinder är enligt min och regeringens uppfattning särskilt allvarliga. Det är mycket viktigt att alla kvinnor som är eller har blivit utsatta för våld får stöd och hjälp för att förändra sin situation. Det är också viktigt att kvinnor med funktionshinder som utsatts för våld får det speciella stöd och den extra hjälp som deras särskilda situation kan motivera. Här har huvudmännen inom såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård ett särskilt stort ansvar att se till att erforderlig kompetens finns. Enligt en bestämmelse i ska som försvårande omständigheter vid bedömningen av ett brotts straffvärde särskilt beaktas om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller särskilda svårigheter att värja sig. Denna bestämmelse tar bl.a. sikte på brott som förövats mot personer med funktionshinder. Våld mot kvinnor med funktionshinder är ett område där det fortfarande saknas kunskaper och erfarenheter. Jag delar helt uppfattning att det är viktigt att denna fråga uppmärksammas. För att få större kunskap om våld mot kvinnor med funktionshinder avsatte regeringen genom Kvinnofridsreformen för projekt som riktade sig mot bland annat våld mot kvinnor med funktionshinder. Bl.a. tilldelades Handikappforum projektmedel. Projektet är inte slutfört, men en rapport ska inkomma . tilldelades Mental Hälsa (RSMH) medel från Allmänna arvsfonden till ett projekt med syfte att utveckla verksamhet för psykiskt funktionshindrade kvinnor med erfarenhet av våld och övergrepp. Regeringen har inrättat ett nationellt råd för kvinnofrid. Rådet är ett rådgivande organ för frågor som rör våld mot kvinnor och ska bl.a. uppmärksamma problemområden som behöver åtgärdas. Regeringen har angett att våld mot kvinnor med funktionshinder är en fråga som bör beaktas särskilt av rådet. Ett arbete pågår alltså nu för att öka kunskapen om våld mot kvinnor med funktionshinder. Bättre kunskaper behövs för att kunna ta ställning till behovet av åtgärder för att stärka skyddet för kvinnor med funktionshinder.
frs · GN121092 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1092 om bekämpningsmedel i lantbruket har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att bryta och vända trenden med den ökade användningen av bekämpningsmedel och då främst insekticider i det svenska konventionella jordbruket. Det är helt riktigt att bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket har ökat något totalt sett . Jämfört med har den totala användningen ökat med mätt som aktiv substans. Även antalet hektardoser har ökat . Den största delen av ökningen hänför sig dock till en ökad användning av ogräsbekämpningsmedel. Att insekticidanvändningen ökat beror främst på gynnsamma väderbetingelser för insekter, såsom bladlöss. Årsmånsvariationerna påverkar framför allt användningen av svamp- och insektsmedel. Variationer i användningen av bekämpningsmedel beror även på variationer i grödval, sortval, växtföljder m.m. Det är alltså för tidigt att tala om en uppgående trend för användningen av insektsmedel. Den obehandlade arealen har inte förändrats nämnvärt och ligger något av den totala åkerarealen. Den ökande ekologiskt odlade arealen avspeglar sig inte i ökad obehandlad areal beroende på att all areal som odlas konventionellt inte behandlas med bekämpningsmedel. Det är riktigt att buskskvätta, ladusvala och ett antal olika insektsarter som var mer vanligt förekommande i odlingslandskapet nu har minskat. Orsaker till minskningen är färre djurhållande gårdar, förändringar i djurhållningen, såsom förändrade stallmiljöer, och gödselhanteringen. Andra orsaker är igenläggning av diken och utdikningen av våtmarker. Vissa av åtgärderna har vidtagits för att t.ex. minska växtnäringsförlusterna till mark, vatten och luft. En förbättrad djurmiljö motverkar också i vissa fall djurs och fågelarters livsmiljöer knutna till odlingslandskapet och lantbruket. Regeringen har aktivt arbetat med att minska hälso- och miljöriskerna med användningen av bekämpningsmedel i jordbruket. En viktig del i arbetet har varit att minska användningen av bekämpningsmedel. Nuvarande handlingsprogram gäller t.o.m. . Jag har för avsikt att ge och Kemikalieinspektion i uppdrag att, i samråd med , och Arbetarskyddsstyrelsen, ånyo lämna förslag på ett handlingsprogram för att fortsätta arbetet med att minska riskerna med bekämpningsmedel i lantbruket.
frs · GN121093 · 2000-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1093 om World 2000 har frågat vad regeringen avser vidta för åtgärder för att medverka till att respekten för homosexuellas rätt till mötes- och yttrandefrihet upprätthålls i samband med World i . Den hållning när det gäller värnandet om rätten till mötes- och yttrandefrihet avspeglas inte bara i vårt agerande i utan även i vår noggranna bevakning av hur dessa grundläggande friheter @ som de bl.a. uttrycks i den europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna @ respekteras i övriga . Homosexuella åtnjuter självklart samma rättigheter som alla andra. Det råder inga tvivel om att de italienska myndigheterna är skyldiga att upprätthålla mötes- och yttrandefriheten i enlighet med sina åtaganden som part till den europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna. Vi har genom vår ambassad noga följt turerna kring paraden och myndigheternas agerande. Det senaste som kommit till vår kännedom är att paraden kommer att genomföras och har anvisats en väg av myndigheterna. Vi kommer givetvis att fortsätta vår bevakning av respekten för mänskliga rättigheter för homosexuella såväl i som utomlands.
frs · GN121094 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1094 om narkotikafrågor under EU-ordförandeskap har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta så att narkotikafrågor tas upp på ordförandeskapsprogrammet. deltar aktivt i Europasamarbetet bl.a. inom den pelaröverskridande rådsarbetsgruppen Horisontella narkotikagruppen (HNG), där vi för fram den svenska positionen, som grundar sig på en balans mellan efterfrågedämpande och tillgångsminskande åtgärder. Vi arbetar dessutom aktivt för en nedtoning av s.k. harm reduction-åtgärder. Under det svenska ordförandeskapet kommer att fortsätta lyfta fram de för oss viktiga frågorna. Detta arbete har redan varit framgångsrikt i och med antagandet av en ny narkotikastrategi för EU 2000@2004. I utformandet av har framför allt fokuserat på förebyggande insatser och kopplingarna till andra droger såsom tobak, alkohol samt dopningsmedel. Dessutom anges särskilt missbrukets koppling till fattigdom, arbetslöshet och social utslagning. I narkotikastrategin anges tydligt hela samhällets ansvar. När det gäller det förebyggande ungdomsarbetet nämns särskilt föräldrarnas roll, skolans roll samt övriga vuxna i den unges närhet. En handlingsplan för implementering av narkotikastrategin har tagits fram. Här har återigen med framgång förhandlat bort begreppet harm reduction ur dokumentet samt fått gehör för en nedtoning av dokumentets tidigare mer bindande karaktär. Detta är tydliga exempel på att lagt särskild vikt vid att lyfta fram narkotikafrågan i EU-samarbetet. De konkreta resultat som jag nu redogjort för kommer att utgöra grunden för det fortsatta arbetet med att föra fram det svenska budskapet under vårt ordförandeskap i Europeiska unionen.
frs · GN121095 · 2000-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1095 om kontrolluppgifter på taxikvitto har frågat mig vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att chaufförens hela personnummer och hemadress inte ska lämnas ut på taxikvittot. Det är beklagligt att det har förekommit incidenter i vilka taxikvittots innehåll kan ha spelat en roll. Vilka uppgifter som ska finnas på ett taxikvitto framgår av föreskrifter om taxitrafik. De gällande föreskrifterna (VVFS 1999:177) är resultatet av ett långsiktigt föreskriftsarbete i vilket taxibranschen har deltagit. Syftet med att vissa kontrolluppgifter ska återfinnas på kvittot är bl.a. att underlätta för kunden att i efterhand klaga på resan eller efterlysa kvarglömda saker. Enligt de gällande föreskrifterna uppställs inte krav på att en hemadress ska uppges, utan endast taxiföretagets adress. Min bedömning är att det inte finns behov av att vidtaga några åtgärder.
frs · GN121096 · 2000-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1096 om lagen om ledigt för att starta eget har frågat näringsministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att regeringens löfte om en utvärdering av den nämnda lagens effekter ska komma till stånd. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar bedömning att det är en god tanke att underlätta för anställda att pröva på att starta egen näringsverksamhet. I propositionen 1997/98:27 Lag om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet skriver regeringen att den avser att följa frågan om effekterna av den föreslagna lagstiftningen, inte minst med avseende på de mindre företagen. Det finns inga avgöranden från Arbetsdomstolen rörande lagen. Inte heller har regeringen på annat sätt uppmärksammats på att lagen medfört några direkta problem för särskilt de mindre företagen. Regeringen avser att fortsatt följa utvecklingen men anser att det inte föreligger något behov av en utvärdering av lagen.
frs · GN121097 · 2000-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1097 om valet i har frågat mig vilka åtgärder den vidtog för att valet i skulle ske under anständiga, demokratiska former. Den följer noga den demokratiska utvecklingen i och en betydande del av det svenska biståndet till landet har som främsta syfte att stärka landets demokratiseringsprocess. Inför den första omgången i presidentvalet, som hölls , stödde genom Sida en insats organiserad av i där universitetsstudenter utbildades till valobservatörer i syfte att dels övervaka valet, dels sprida information om valet på spanska och ett antal ursprungsbefolkningsspråk. Det svenska bidraget till insatsen uppgick till ca . Inför den andra valomgången, som föregicks av omfattande internationell kritik av de brister som förekommit vid den första omgången, ansåg den att det var viktigt att fortsätta stödja det peruanska i dess strävan att skapa förutsättningar för att val i enlighet med demokratiska principer genomfördes i landet. Regeringen beviljade således genom Sida ytterligare stöd till på ca för övervakning och informationsspridning i samband med den andra valomgången. Det fanns dessutom beredskap och medel (ca ) avsatta för ytterligare stöd till den oberoende valövervakningsorganisationen . Då Transparencia kort innan andra valomgången valde att hoppa av sitt övervakningsuppdrag i protest mot att valet inte senarelades, utbetalades inte något svenskt stöd till organisationen. I en gemensam deklaration uttryckte den och övriga medlemsstater inom Europeiska unionen sin djupa oro över det sätt på vilket presidentvalet i genomförts. Deklarationen understryker betydelsen av att alla politiska aktörer, och i synnerhet landets regering, gemensamt ska verka för att stärka demokratiseringsprocessen. Unionen välkomnar i detta dokument även beslutet av OAS att sända en delegation till , ledd av utrikesminister och OAS generalsekreterare, med uppdrag att tillsammans med de peruanska myndigheterna finna alternativ och rekommendationer till hur landets demokrati ytterligare ska fördjupas och effektiviseras.