frs · GO12369 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:369 om officersbristen har frågat mig om vilka åtgärder som jag planerar vidta med anledning av den officersbrist som hon anser finnas i Försvarsmakten. anför att fler yrkesofficerare än vad som planerats har lämnat Försvarsmakten och att många förband som inte ska avvecklas lider en sådan brist på yrkesofficerare att resurserna inte räcker för att utbilda det antal värnpliktiga som avsetts. finns det ca 13 200 yrkesofficerare. En analys av det framtida behovet av yrkesofficerare är nödvändig till följd av att Försvarsmakten i sitt budgetunderlag anmälde ett betydligt större behov av yrkesofficerare (11 450) än vad myndigheten gjorde i sitt underlag inför den säkerhetspolitiska kontrollstationen 1999 (10 000). Denna fråga utreds av den personalförsörjningsutredning som regeringen tillsatt (dir. 1999:84, 2000:12 och 2000:46). Även om det råder en osäkerhet kring det långsiktiga behovet av yrkesofficerare står det klart att det totalt sett fortfarande finns en övertalighet bland yrkesofficerarna. Trots detta delar jag beskrivning att det finns förband som kan ha för få yrkesofficerare i vissa kategorier. Enligt mitt sätt att se beror detta på att de övertaliga yrkesofficerarna i många fall finns på de orter där förband är under avveckling. Dessa yrkesofficerare står nu i valet att flytta, utnyttja möjligheten att pendla eller att lämna sina anställningar. Försvarsmakten har redovisat en plan för hur antalet yrkesofficerare ska minska fram till , vilket är den tidpunkt då omstruktureringen ska vara avslutad. Totalt sett överensstämmer avgångarna med dem som planerats. I ett avseende ger jag dock rätt, avgångarna bland unga och bland särskilt konkurrensutsatta yrkesofficerare har varit större än vad som Försvarsmakten planerat. Av Försvarsmaktens regleringsbrev framgår att utbildningen ska inriktas mot att utbilda 15 000 totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt , 16 350 000 . Det är ekonomiska avvägningar och Försvarsmaktens omstrukturering som legat till grund för denna inriktning. som präglas av internationella uppgifter, övergången från ett invasionsförsvar till en insatsorganisation och kravet på anpassningsförmåga är Försvarsmaktens tillgång till personal av avgörande betydelse. Den personella omstruktureringen följs därför fortlöpande av (Försvarsdepartementet). Exempel på åtgärder som regeringen och vidtagit och vidtar och på information som fortlöpande inkommer är: Ovannämnda personalförsörjningsutredning som lämnar sitt betänkande . redovisar Försvarsmakten utfallet av den personella omstruktureringen till Försvarsdepartementet m.fl. Det regleringsbrev som bereds inom innehåller omfattande återredovisningskrav beträffande den personella omstruktureringen. Resor till olika förband ger tydliga signaler om hur de personella resurserna förhåller sig lokalt. Fortlöpande kontakter med myndighetsledningen. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen får den information som krävs för att kunna vidta ytterligare åtgärder om så skulle bli nödvändigt. Därutöver vidtar Försvarsmakten ett flertal åtgärder. Bl.a. skjuter nu rekryteringen till officersyrket fart, vilket är nödvändigt för att de problem som berör inte ska få sådana proportioner att verksamheten hotas. Vidare har jag med tillfredsställelse noterat den vikt som överbefälhavaren lägger vid Försvarsmaktens framtida personalförsörjning. Avslutningsvis menar jag att den omfattande omstrukturering som Försvarsmakten genomgår med någon form av naturlighet leder till personella problem. Det är såväl regeringens som myndighetens strävan att söka komma till rätta med dessa så långt detta är möjligt.