ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111381 · 2000-08-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1381 av () till jordbruksminister om lokalisering av För att utveckla samarbetet i har inom Europiska unionen diskuterats förslag om att inrätta (några) nya myndigheter. De myndigheter som varit i fråga för är en och en livsmedelsmyndighet. Frågan om att inrätta en inom EU har väckts men har dock ännu inte tagits upp som något officiellt förslag. Däremot är inrättandet av en oberoende europeisk livsmedelsmyndighet aktuellt. Enligt kommissionen skulle en sådan myndighet vara en viktig angelägenhet och det bästa sättet att tillfredsställa behovet att garantera en hög livsmedelsstandard inom unionen. har tidigare framgångsrikt agerat för förbättrad livsmedelskontroll och inrättandet av ett speciellt EU-organ inom detta område. Det är nu på sin plats att den fullföljer sitt tidigare agerande och klargör att den nya livsmedelsmyndigheten bör placeras i . För en sådan lokalisering framstår då som ett naturligt val. Det är den region i landet som har den helt dominerande ställningen inom livsmedelsnäringen och ur lokaliseringssynpunkt ett optimalt alternativ @ ligger nära kontinentala producenter i större producentländer. Avser jordbruksministern fullfölja regeringens tidigare agerande och arbeta vidare för att en gemensam livsmedelsmyndighet placeras i ?
fr · GN111382 · 2000-08-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1382 av () till statsrådet om försäkringskassornas ekonomiska situation Försäkringskassorna har haft en mycket pressad arbetssituation . Kraftiga nedskärningar och ökande antal sjukfall har lett till väsentligt ökad arbetsbörda. Försäkringskassorna deltar också i ett omfattande utvecklingsarbete och stora investeringar ska göras. Allt detta ska finansieras utan extra resurser. Lån får upptas i riksgälden och finansieras genom ordinarie anslag. kan detta inte utan minskad personal. Örebrokassan har försökt planera långsiktigt för att kunna upprätthålla god kvalitet och stå för en god personalpolitik. Genom en mycket försiktig ekonomisk politik har kassan lyckats få ett överskott för . Detta behövs i kassans fortsatta verksamhet. Enligt preliminärt ställningstagande tvingas kassan återlämna . Konsekvenserna skulle innebära uppsägningar och förtida pensioneringar . Signalverkan skulle också vara mycket negativ. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att ge försäkringskassorna det stöd dessa behöver, för att klara sitt omfattande utvecklings- och omställningsarbete?
fr · GN111383 · 2000-08-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1383 av () till statsrådet om rehabiliteringsresurser Sjukskrivningarna ökar, inte minst de långa. är målet färre och kortare sjukskrivningar. Det målet kräver bl.a. tillräckliga resurser för rehabilitering. Det sägs att pengarna är slut. Bristande rehabiliteringsresurser leder till längre sjukskrivningstider och ökad risk för förtidspensioneringar. har länge pekat på behovet av ökade resurser till rehabilitering och ser med oro på den uppkomna situationen. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att säkerställa att sjukskrivna personer får den rehabilitering de är i behov av?
fr · GN111384 · 2000-08-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1384 av () till justitieminister om och utlämnande av barn förs 20@30 barn i strid med till , enligt UD:s uppskattning. Ungefär lika många barn förs från till andra länder i strid med konventionen. har vi kunnat ta del av sjuåriga öde. artikel 12 säger att barn har rätt att uttrycka sin mening i alla frågor som berör dem och den sätter inte heller någon nedre åldersgräns. I fallet togs det uppenbarligen hänsyn till hennes äldre syskons åsikter men inte hennes trots att hon är ganska stor. Vilken relation har i förhållande till ? har också i internationella sammanhang blivit anklagat för att inte utlämna barn till andra länder som t.ex. . Hur ska agera för att barnets bästa tillgodoses i alla dessa fall? Det kan nog också tänkas att detta är ett ökande fenomen i takt med globaliseringen och därmed internationella äktenskap. Med anledning av ovanstående vill jag fråga om ministern har för avsikt att se över lagen eller anses den vara tillräcklig som den är .
frs · GN121163 · 2000-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1163 om och avtalet med har frågat mig vilka överväganden regeringen har gjort när det gäller att ge en svensk myndighet () klartecken att, som ingående i myndighetsutövning, teckna avtal med främmande land och under annat lands lagstiftning. För att en förvaltningsmyndighet ska få ingå internationella avtal av offentlighetsrättslig karaktär krävs att regeringen har lämnat myndigheten ett uppdrag om detta. Det avtal som har ingått, eller är på väg att ingå, med den kanadensiska provinsen (CEED) är dock inte något offentligrättsligt avtal, utan ett civilrättsligt avtal som har slutits på kommersiella villkor. Sådana avtal har befogenhet att ingå. Regeringen har därför inte i något beslut tagit ställning i denna fråga.
frs · GN121167 · 2000-08-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1167 om SVT:s regionala sändningar i östra har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att alla hushåll i östra ska få tillgång till SVT:s regionala nyhetssändningar. Enligt sändningstillståndet för ska sändningarna via marknätet nå minst 99,av den bofasta befolkningen. Det kan således finnas vissa områden som har svårt att få bra TV-bild via marknätet. sänder dock digitalt via satellit. De tittare som inte nås av sändningarna via marknätet har således möjlighet att se sändningarna från med hjälp av en parabolmottagare. Detta innebär en klar förbättring för dessa tittare även om de fortfarande inte kan nås av de lokala sändningarna. En parlamentarisk arbetsgrupp med uppgift att medverka i beredningen av en proposition med förslag till nya tillståndsvillkor för de tre programbolagen (SR, SVT och UR) har påbörjat sitt arbete. Till grund för gruppens arbete ligger bl.a. det underlag som utredaren presenterade . I betänkandet behandlas frågor som rör distribution. Jag vill inte föregripa beredningsgruppens arbete.
frs · GN121185 · 2000-08-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1185 om och kärnvapenteknologi har frågat om utrikesministern ämnar vidta några åtgärder med anledning av uppgifter om kinesisk export av kunnande och teknologi för produktion av missiler. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen delar oro över spridningen av teknologi och kunnande som kan användas för utveckling av missiler i militärt syfte. Att stater som, i strid med internationella icke-spridningssträvanden, utvecklat eller utvecklar kärnvapenkapacitet också söker anskaffa vapenbärare är särskilt oroväckande. verkar aktivt i det internationella arbetet för att förhindra spridning av missiler och missilteknologi till sådana stater. Bl.a. sker detta arbete inom ramen för exportkontrollregimen för missilteknologi (MTCR). Medlemmarna av regimen, till vilka dessvärre inte kan räknas, arbetar för en stark exportkontroll på området samt med att finna nya vägar att stävja spridningen av missiler och missilteknologi. verkar inom MTCR för att ska delta i de internationella ansträngningarna mot missilspridning samt föra en restriktiv och ansvarsfull politik inom området. är också förpliktigat att bidra till att förhindra spridningen av kärnvapen och deras vapenbärare genom sin anslutning till icke-spridningsavtalet för kärnvapen (NPT). Frågan om export av teknologi och kunnande för utvecklandet av missiler har tagits upp med vid bilaterala kontakter, senast vid ett besök i av en kinesisk delegation . Utvecklingen har givit frågan om missilspridning en ökad aktualitet och de internationella ansträngningarna på detta område kommer enligt min bedömning att intensifieras. Regeringen avser att även fortsättningsvis bidra aktivt till detta skeende.
frs · GN121186 · 2000-08-03 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1186 om redovisning och 1190 om konkurrensutsatta verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att fortsättningsvis ska belysa förhållandet mellan den konkurrensutsatta och den icke konkurrensutsatta verksamheten och därvid följa arbete med det s.k. transparensdirektivet (80/723/EG), samt om jag avser göra det möjligt för att ta del av vilken av verksamhet som var, respektive inte var, konkurrensutsatt . Svaret på den andra frågan är att den del av verksamhet som avser utsändning av program för de företag som har koncession att sända i hela landet, dvs. public service-företagen (SVT, SR och UR) samt TV4, utgör den del av verksamheten som inte är konkurrensutsatt. All annan verksamhet bedrivs på en konkurrensutsatt marknad. När det gäller frågan om hur fortsättningsvis ska belysa förhållandet mellan konkurrensutsatt och icke konkurrensutsatt verksamhet är ordningen sådan att regeringen framställer krav om t.ex. avkastning genom ägardirektiv. Om det finns behov av nya krav eller förändring av de befintliga kraven framställs således sådana vid den årliga bolagsstämman. Regeringen följer kontinuerligt verksamhet och utveckling. Vid bildandet av beslutades det dessutom att, med hänsyn till att en del av verksamhet inte skulle vara utsatt för konkurrens, denna verksamhet bör kunna granskas i särskild ordning. Avsikten är att ytterligare granska den icke konkurrensutsatta verksamheten i bolaget genom försorg. Resultatet av en sådan granskning kommer självklart att bli tillgängligt för , men kommer även att ge bolaget ytterligare vägledning i arbetet med att belysa förhållandet mellan de båda verksamheterna.
frs · GN121190 · 2000-08-03 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1186 om redovisning och 1190 om konkurrensutsatta verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att fortsättningsvis ska belysa förhållandet mellan den konkurrensutsatta och den icke konkurrensutsatta verksamheten och därvid följa arbete med det s.k. transparensdirektivet (80/723/EG), samt om jag avser göra det möjligt för att ta del av vilken av verksamhet som var, respektive inte var, konkurrensutsatt . Svaret på den andra frågan är att den del av verksamhet som avser utsändning av program för de företag som har koncession att sända i hela landet, dvs. public service-företagen (SVT, SR och UR) samt TV4, utgör den del av verksamheten som inte är konkurrensutsatt. All annan verksamhet bedrivs på en konkurrensutsatt marknad. När det gäller frågan om hur fortsättningsvis ska belysa förhållandet mellan konkurrensutsatt och icke konkurrensutsatt verksamhet är ordningen sådan att regeringen framställer krav om t.ex. avkastning genom ägardirektiv. Om det finns behov av nya krav eller förändring av de befintliga kraven framställs således sådana vid den årliga bolagsstämman. Regeringen följer kontinuerligt verksamhet och utveckling. Vid bildandet av beslutades det dessutom att, med hänsyn till att en del av verksamhet inte skulle vara utsatt för konkurrens, denna verksamhet bör kunna granskas i särskild ordning. Avsikten är att ytterligare granska den icke konkurrensutsatta verksamheten i bolaget genom försorg. Resultatet av en sådan granskning kommer självklart att bli tillgängligt för , men kommer även att ge bolaget ytterligare vägledning i arbetet med att belysa förhållandet mellan de båda verksamheterna.
frs · GN121196 · 2000-08-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1196 om skydd för kulturskatter har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att initiera en översyn av lagstiftningen i syfte att stärka skyddet för våra kulturskatter. Unescokonvention om skydd för världens kultur- och naturarv ratificerades av . finns nio svenska områden förtecknade på den s.k. i enlighet med bestämmelserna i konventionen. i uppfördes på . I motiveringen för beslutet framhålls utöver också det omgivande kulturlandskapet som det centrala motivet för skydd enligt konventionen. genomför just nu en vägutredning för sträckningen Europaväg6 genom norra . Detta innebär att alternativa vägsträckningar studeras, bl.a. med hänsyn till miljöpåverkan. Något färdigt förslag har alltså inte presenterats. Först när är klart med utredningen kommer regeringen att göra en tillåtlighetsprövning av förslaget. Skyddet av kulturminnen och kulturmiljöer regleras i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., i förordningen (1988:1188) om kulturminnen m.m., i (1998:808 kap. 3, 4 och 7), i (1987:10) samt i förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. Det finns i gällande svensk lagstiftning ett omfattande skydd för värdefulla kultur- och naturvärden. Genom att ratificera världsarvskonventionen har åtagit sig att bevara de värden som motiverar de svenska områdenas världsarvsstatus. Regeringen har inte för avsikt att frångå detta åtagande. Den aktuella vägutredningen är därför inte ett skäl för att se över lagstiftningen.
frs · GN121197 · 2000-08-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1197 om barnpornografi på Internet har frågat mig om jag är beredd att ge tilläggsdirektiv om att även lagstiftning mot våldspornografi på Internet och i synnerhet barnpornografi ska ingå i den utredning som ska se över radio- och TV-lagen. Enligt de utredningsdirektiv som regeringen beslutat om (dir. 2000:43) ska en särskild utredare analysera och överväga behovet av ändringar i framför allt radio- och TV-lagen och lagen om TV-avgift. Uppdraget omfattar flera delar inom radio och TV, som t.ex. jurisdiktion och avgiftspliktiga TV-mottagare. Skyddet av barn i radio- och TV-sändningar utgör en del av utredningen. Eftersom utredningsuppdraget således handlar om att se över ett antal frågor knutna till radio- och TV-lagstiftningen anser jag att det inte är lämpligt att utöka uppdraget så att även Internet omfattas. När det gäller barn- och våldspornografi bör det dock nämnas att den lagstiftning med t.ex. straffbestämmelser som redan finns, givetvis också gäller Internet. Frågor om lagreglering av Internet har besvarats av justitieministern (se t.ex. interpellationerna 1999/2000:88 och 302). Det finns också en särskild lag om ansvar för elektroniska anslagstavlor. Vidare finns en EU-rekommendation (98/560/EG) som syftar till att genom självreglering stärka skyddet för minderåriga och den mänskliga värdigheten inom såväl traditionella audiovisuella medier som nya elektroniska medier. I har (genom dir. 1998:110) fått uppgiften att följa branschernas självreglerande arbete i de frågor som rekommendationen omfattar. Rådet har avgett en första rapport om . EU har även antagit en handlingsplan i syfte att främja säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät (276/1999/EG). Planen sträcker sig och erbjuder organisationer ekonomiskt stöd för att vidta åtgärder för att främja säkrare användning av Internet. har t.ex. på sin hemsida en funktion genom vilken man kan anmäla barnpornografiska webbsidor och denna funktion har delfinansierats genom handlingsplanen. Den har en hög ambitionsnivå i dessa frågor och kommer bl.a. i samband med EU-ordförandeskapet att anordna ett särskilt möte om barn och unga i det nya medielandskapet.
frs · GN121198 · 2000-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1198 om kurdernas situation i har frågat mig hur kommer att agera för att uppmärksamma kurdernas situation och om detta kommer att tas upp under ordförandeskap i EU . Respekten för mänskliga rättigheter är en högt prioriterad fråga för den . I förslaget till program för ordförandeskap i anges att ordförandeskapet kommer att prioritera de mänskliga rättigheterna i EU:s politik. Det är angeläget att MR-frågorna får en framträdande plats i dialogen med andra länder. Regeringens engagemang för de mänskliga rättigheterna i och i synnerhet kurdernas situation är väl känt. Under ordförandeskapet kommer EU:s förhållande till och landets åtaganden i egenskap av kandidatland ägnas särskild uppmärksamhet. I en fördjupad politisk dialog med har frågorna om mänskliga rättigheter en central roll.
frs · GN121200 · 2000-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1200 om EMU har frågat statsministern när en tidtabell för ett svenskt medlemskap i den ekonomiska och monetära unionen EMU ska fastställas. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen anser att ett politiskt beslut om ett svenskt deltagande i valutaunionen kräver ett brett folkligt stöd. Det är också regeringens uppfattning att ett beslut om deltagande ska underställas svenska folket för prövning i en folkomröstning. Det är inte aktuellt att fastställa när en folkomröstning bör hållas. Det står företag inom hela EU fritt att välja var de vill investera och expandera. De undersökningar som har gjorts över företags investeringsbeslut tyder på att sådana beslut grundas på en sammanvägning av en rad olika faktorer. har direktinvesteringarna från övriga EU-länder i klart överstigit de direktinvesteringar som svenska företag har gjort i övriga EU.
frs · GN121201 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1201 om formellt regeringsbeslut om Blekinge kustbana har frågat mig om regeringen avser att lämna erforderliga besked om finansieringen av Blekinge kustbanas elektrifiering. Bakgrunden är att regeringen i vårbudgeten föreslog att Blekinge kustbana skulle elektrifieras och att och Länstrafik enligt behöver ett formellt regeringsbeslut om särskilda medel för finansiering, för att arbetet ska komma i gång fullt ut. Regeringen skrev ekonomiska vårproposition att "för att möjliggöra ett samverkande och effektivt tågsystem i och på påbörjas planeringen omgående av elektrifiering av Blekinge kustbana så att en elektrifiering kan genomföras med början 2004." Regeringen har för avsikt att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att elektrifieringen av Blekinge kustbana ska kunna påbörjas .
frs · GN121202 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1202 om upphandling av TETRA-system har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att presentera direktiven för ett upphandlingsuppdrag rörande ett gemensamt TETRA-system. Jag kan meddela frågeställaren att regeringen har fattat beslut angående ett upphandlingsuppdrag för ett gemensamt radiokommunikationssystem.
frs · GN121203 · 2000-08-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1203 om åtgärder mot ensamarbete i handeln har frågat mig om jag är beredd att införa några restriktioner mot ensamarbete under kvälls- och och i övrigt vidta åtgärder för att motverka rån mot butiker. Jag håller med om att butiksrån innebär mycket allvarliga risker och problem för dem som blir utsatta. Det är därför viktigt att i första hand förebygga dem. Det handlar då om både rent brottsförebyggande arbete och om åtgärder i butiken, vilka arbetsgivaren måste ansvara för. Det handlar också om uppföljande åtgärder för de butiksanställda om ett rån ändå sker. Arbetarskyddsstyrelsen har meddelat föreskrifter om våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) som bl.a. tar sikte på vikten av att förebygga risker för våld och hot samt möjlighet att snabbt kalla på hjälp. I 8§ stadgas särskilt att om en arbetsuppgift innebär en påtaglig risk för våld eller hot om våld får den inte utföras som ensamarbete. Styrelsen har också i övrigt meddelat föreskrifter om ensamarbete (AFS 1982:3), vilka bl.a. anger under vilka förutsättningar som arbete får utföras som ensamarbete. I arbetsmiljölagen fästs särskild uppmärksamhet på riskerna vid ensamarbete. Där sägs (3kap. 2§ andra stycket) att arbetsgivaren ska beakta den särskilda risk för ohälsa och olycksfall som kan följa av att arbetstagaren utför arbetet ensam. Vidare finns särskilda förutsättningar för skyddsombud att avbryta ensamarbete (6kap. 7§ andra stycket). Regeringen har så sent som beslutat i ett överklagningsärende (Dnr N1999/1492/ARM) från om just ensamarbete där hög risk ansågs finnas för våld och hot om våld. I ärendet förbjöds ensamarbete om inte särskilda säkerhetsåtgärder följdes (försäljning endast via s.k. nattlucka). Det finns med andra ord restriktioner mot ensamarbete och regler till skydd mot våld och hot i arbetsmiljön. Frågan är också uppmärksammad av tillsynsmyndigheterna. Jag anser därför att det inte finns behov av ytterligare åtgärder från regeringens sida. Jag avser emellertid att följa utvecklingen noga.
frs · GN121204 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1204 om tunnel under har frågat mig vad jag har för planer för att skapa god beredskap och därigenom säkra tillgången till friskt vatten för både människor och djur som lever i anslutning till byggprojektet inför beslutet om tunnelns framtid genom . Jag vill börja med att säga att det enligt den gällande vattendomen är som i egenskap av verksamhetsutövare ansvarar för att upprätthålla vattenförsörjningen till de fastigheter som drabbats av effekterna av tunnelbygget genom . Inledningsvis var det ca 70 fastighetsägare som fick sin vattenförsörjning från tankar. är det tre fastighetsägare som försörjs med vatten på detta sätt. gav regeringen i uppdrag att redovisa om det är möjligt att färdigställa tunnelbygget på ett miljömässigt korrekt sätt och i så fall med vilken teknik. Regeringen kommer därefter att ta ställning till tunneln. , som bl.a. hade till uppgift att redovisa vattenfrågor inklusive hushållningsfrågor, överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen . Regeringen har därefter överlämnat kommissionens betänkanden till den parlamentariska kommittén för en översyn av . Frågan om tillgång till friskt vatten på kommer självklart att utgöra en mycket viktig del vid regeringens kommande ställningstagande till tunneln genom . Jag kan dock inte föregripa den handläggning som sker inom den parlamentariska kommittén respektive .
frs · GN121205 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1205 om avverkning av skyddsvärd skog har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att situationer som den i Ranebo uppstår. Bakgrunden till frågan är att tillstånd lämnats för att avverka skog i Ranebo i . Två fältbiologer, som först friats i lägre instanser, har dömts till böter av för att de hindrat avverkningen trots att skogsområdet bedömts som så skyddsvärt av att beslut fattats om interimistiskt naturreservat för området strax efter aktion. Jag vill inledningsvis säga att jag värdesätter miljörörelsens engagemang när det gäller att identifiera och informera om värdefulla naturområden och att det är olyckligt när konflikter som den i Ranebo uppstår. För att förhindra situationer som den beskrivna behövs det bl.a. en långsiktig planering för att säkerställa skyddet av värdefulla områden. De avsevärda budgetförstärkningar som gjorts för att staten ska kunna lämna ersättning till bl.a. markägare för mark som skyddas för naturvårdsändamål kommer också att spela en avgörande roll i detta arbete. Jag vill vidare betona att när det gäller säkerställande av skyddsvärda skogsområden är bl.a. samverkan mellan statlig, och ideell naturvård samt markägare av stor betydelse för att undvika konflikter och åstadkomma ett framgångsrikt bevarandearbete. Bra kunskapsunderlag som t.ex. omfattande och den genomförda nyckelbiotopsinventeringen är en av förutsättningarna för en bra samverkan och ett växande engagemang. har redovisat ett regeringsuppdrag angående organisationen av arbetet för att säkra att de ökade budgetmedlen för skydd av värdefull skogsmark ger god natur- och kulturmiljövårdsnytta och gagnar friluftslivet. har bl.a. föreslagit en arbetsmodell för bättre samverkan mellan olika intressen. Dessutom har tagit fram kriterier för skydd av olika objekttyper i syfte att säkerställa de mest värdefulla områdena. Med utvecklade samrådsformer, ökad lokal förankring, bättre kunskapsunderlag och med de ökade medlen för skydd av värdefull skogsmark är det min förhoppning att den typ av konflikt som uppstod i Ranebo kan undvikas.