ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121351 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1351 om redovisning av frånvaro i gymnasiebetyg har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra att frånvaron redovisas i gymnasiebetygen. Jag vill börja med att säga några generella ord om närvaro i gymnasieskolan. Gymnasieskolan är visserligen en frivillig skolform, men det innebär inte att elever kan komma och gå som de vill. Av den anledningen finns det i gymnasieförordningen (1992:394) bestämmelser om bl.a. skyldighet att anmäla frånvaro och om möjlighet att beviljas ledighet från skolarbetet. anger i sin skolplan att skolan ska vidta åtgärder när elever skolkar och att skolk även ska rapporteras till föräldrarna samt redovisas i betygen. Jag tycker att det är självklart att skolan vidtar åtgärder när elever skolkar. En hög frånvaro bör enligt min mening föranleda en utredning från skolans sida för att klargöra orsaken. Det kan t.ex. visa sig att eleven har behov av extra stöd i skolarbetet eller känner sig otrygg i skolan. En hög frånvaro är alltid en signal om att något är fel. En uppgift om frånvaro kan därmed enligt min uppfattning bli en ytterligare belastning för den enskilde eleven, "en stämpel för livet", t.ex. vid en arbetsansökan. När det gäller frågan om att rapportera skolk till föräldrarna måste hänsyn naturligtvis tas till om eleven är myndig eller inte. I gymnasieförordningen anges vilka uppgifter som ska ingå i ett slutbetyg i gymnasieskolan. fanns en bestämmelse om att den sammanlagda frånvaron under sista terminen skulle redovisas i avgångsbetyget. Den bestämmelsen är borttagen. Syftet med ett betygsdokument, t.ex. ett slutbetyg, är att redovisa i vilken utsträckning eleven nått kunskapsmålen i de kurser som ingått i elevens studieplan. Jag förutsätter att det finns ett samband mellan en elevs kunskapsutveckling och elevens närvaro på lektionerna. Om eleven varit frånvarande i hög utsträckning har läraren inte heller haft någon möjlighet att bedöma dennes kunskaper. fattade regeringen beslut om en förändring i gymnasieförordningen som innebär att läraren inte ska sätta betyg om denne på grund av en elevs frånvaro saknar underlag för bedömning av elevens kunskaper. Eleven kan då inte heller få ut ett slutbetyg. Med hänsyn till vad jag anfört ovan anser jag inte att bestämmelserna i gymnasieförordningen behöver ändras.
frs · GN121352 · 2000-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1352 om marginaleffekter för politiker och andra har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med den som han tycker skilda synen på marginaleffekterna i de pensionsförmåner och inkomstgarantier som gäller för avgående riksdagsledamöter och marginaleffekterna i andra trygghetssystem. Det långsiktiga arbetet med att sänka marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemen utgör en viktig del av regeringens offensiv för tillväxt och rättvisa. Genom sänkta marginaleffekter förbättras de långsiktiga inkomstmöjligheterna för många låg- och medelinkomsttagare. Kompensationen för löntagarnas egenavgifter och maxtaxan inom barnomsorgen är båda exempel på reformer, som via det bidrag de ger till sänkta marginaleffekter, kan få stor betydelse för möjligheterna att åstadkomma en varaktig och långsiktigt inriktad utjämning mellan olika inkomstgrupper i samhället. Trygghet i omställningen är en annan viktigt del i regeringens politik för tillväxt och rättvisa. I detta sammanhang spelar arbetsmarknads- och utbildningspolitikens utformning en stor roll. Jag delar inte syn att de insatser som görs för att stödja individen och skapa trygghet i omställningen står i motsättning till de strävanden som finns att åstadkomma system som ger goda drivkrafter för arbete och utbildning. Tvärtom så kompletterar ofta dessa båda typer av insatser varandra på ett betydelsefullt sätt. För vissa yrkeskategorier med lägre anställningstrygghet än normalt finns speciella system för att underlätta omställningen. Frågor om riksdagsledamöternas pensionsförmåner och inkomstgaranti regleras i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter.
frs · GN121353 · 2000-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1353 om harmonisering av elhandel och elproduktion har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder inom EU-samarbetets ram för att påskynda takten i avregleringen samt ändringen av marknadsförutsättningar och miljökrav för att inom rimlig tid uppnå i stort sett likvärdiga villkor i och . När det gäller de förändrade förutsättningarna för elmarknaden vill jag hänvisa till näringsministerns svar på liknande frågor av den 20juli och den 24augusti . Vad avser miljökraven så har jag varit angelägen om att dessa skärps och närmar sig svensk nivå. Så sent som den 22juni antogs gemensamma ståndpunkter av för direktivet om stora förbränningsanläggningar och det s.k. takdirektivet. För direktivet om stora förbränningsanläggningar enades man om att utsläppskraven för svaveldioxid och kväveoxider ska skärpas både för nya och gamla energiproducerande förbränningsanläggningar. var drivande i att även gamla anläggningar ska omfattas av skärpta krav. Detta mot bakgrund att dessa anläggningar står för en betydande del av utsläppen, men även utifrån att likvärdiga miljökrav måste etableras för att säkerställa rättvisa konkurrensvillkor på en avreglerad elmarknad. Detta gäller särskilt för ansökarländerna. Den andra gemensamma ståndpunkten avser nationella tak för utsläpp av kväveoxider, svaveldioxid, ammoniak och flyktiga organiska ämnen för gemenskapen. Det s.k. takdirektivet är den tyngsta åtgärden i gemenskapens försurningsstrategi som har varit drivande att ta fram. De krav som föreslås i direktivet ska vara uppnådda och är av stor betydelse för utsläppen från bl.a. fossilbaserad kraftproduktion. undertecknades i ett protokoll till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar för att på en europeisk nivå reglera de nationella utsläppen av dessa luftföroreningar. Minskade utsläpp av koldioxid och miljöförbättringar för energiproducerande anläggningar aktualiseras vidare av Kyotoprotokollet och ett uppfyllande av dess åtaganden. Rådet för miljö har i rådsslutsatserna från den 22juni betonat vikten av att skapa förutsättningar för att Kyotoprotokollet ska kunna ratificeras och träda i kraft . Resultatet från förhandlingarna vid det sjätte partsmötet i är av central betydelse för EU:s ratificering och kan därmed bli en viktig fråga för som ordförandeland att driva . har aktivt bidragit till och kommer fortsättningsvis att arbeta för att miljökraven blir mer harmoniserade och i nivå med svenska krav. Detta är ett långsiktigt arbete som måste stå i fokus.
frs · GN121354 · 2000-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1354 om oljehamn i har frågat mig om jag kommer göra något för att uppmärksamma på de risker projektet att anlägga en oljehamn i medför. Vid () möte togs frågan om oljehamnen i upp. Varken kommissionen eller de fördragsslutande parterna visade sig ha fått information om planer att anlägga en oljehamn i . , , och intresserade organisationer tog upp frågan och det beslutades att HELCOM skulle skicka ett brev till med begäran om information enligt de överenskommelser som finns. är en av de fördragsslutande parterna i Helsingforskonventionen och har därmed förbundit sig att informera om nya anläggningar och samråda med andra fördragsslutande parter då planerade anläggningar är så omfattande att miljökonsekvensbeskrivningar krävs. Frågetecknen kring den planerade oljehamnen i är många. Det gäller inte bara problemet med ökade oljetransporter i , utan också hur området kommer påverkas och vilka riskerna är med förvaring och lastning. Dessa frågor är naturligtvis av stor vikt för alla närbelägna stater. Jag kommer att skriva till den ryska miljöministern och be att får ta del av de studier som gjorts. Det är angeläget att och de andra länderna har en möjlighet att analysera materialet och därefter ta ställning. Jag kommer att följa utvecklingen av denna fråga.
frs · GN121355 · 2000-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1355 om miljöskyddsfartyg Skånberg har frågat miljöminister om han är beredd att verka för nybyggnation av fler miljöskyddsfartyg. Då och frågor om utsläppssanering till sjöss faller under Försvarsdepartementet besvarar jag frågan. De nu beställda miljöskyddsfartygen och KBV202 är s.k. kombinationsfartyg, dvs. de är utrustade för att både kunna utföra patrullering och tillsynsuppgifter samt för att kunna genomföra utsläppssanering till sjöss. Regeringen bedömer att dessa fartyg, tillsammans med övriga miljöskyddsfartyg, ger en rimlig förmåga att bekämpa utsläpp till sjöss. Skulle det ske en större olycka i vårt närområde kan i enlighet med internationella överenskommelser och avtal dessutom räkna med hjälp från våra grannländer.
frs · GN121356 · 2000-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1356 om alternativa drivmedel har frågat miljöministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att fler och likställda dispenser utfärdas för framställning av alternativa drivmedel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vad menar med dispenser påkallar viss förklaring. Huvudregeln inom EG-rätten är att alla bränslen som används för fordonsdrift ska beskattas. Den skattesats som tas ut ska då vara den som används för motsvarande motorbränsle. Detta innebär att om t.ex. etanol blandas i bensin, ska den skattesats som används för bensin tas ut även på etanolen. Enligt mineraloljedirektivet finns dock möjlighet för medlemsstaterna att tillämpa hel eller delvis skattebefrielse i fråga om pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter, särskilt när det gäller bränslen från förnybara källor. har bemyndigat regeringen att meddela sådana beslut om skattebefrielse. Dessa beslut benämns ofta pilotprojektsdispenser. I budgetpropositionen för drog regeringen upp riktlinjerna för tillämpningen av pilotprojektsbestämmelsen. I anslutning till detta gjordes en uppskattning av det skatteintäktsbortfall framtida skattelättnader avseende bioetanol skulle kunna medföra. Bl.a. bedömdes att endast helt försumbara intäktsbortfall skulle uppstå och att skattebortfallet först därefter, när bl.a. en större inhemsk produktion av etanol kunde antas ha kommit i gång, skulle kunna bli mer betydande, upp emot . Intresset för bioetanol för fordonsdrift har dock visat sig vara långt större än vad som förutsetts. förelåg ansökningar, som motsvarade ett skattebortfall överstigande . Det är framför allt en reduktion av koldioxidutsläpp som skulle kunna uppnås med en ökad användning av bioetanol som drivmedel. Hur stor reduktion som i praktiken kan bli fallet är emellertid till stor del beroende av vilken råvara och produktionsmetod som används. Det är därför osäkert hur stora miljövinster en allmänt ökad etanolanvändning leder till. Vad som anförts om skatteintäktsbortfall samt tveksamheten angående miljönyttan av stora skattesubventioner var bakgrunden till att regeringen den 15juli 1999 meddelade tio stycken avslagsbeslut i pilotprojektsärenden. Enligt definitionen av pilotprojekt, ska dessa avse teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter. Mot denna bakgrund kan ifrågasättas om i fortsättningen projekt som i stor utsträckning använder beprövad teknik bör få åtnjuta skattebefrielse. I sammanhanget bör erinras om att regeringen, på andra sätt än genom skattebefrielse, stöder projekt för utveckling av ny teknik för framställning av miljövänligare bränslen. Svaret på fråga blir således att jag inte generellt tänker vidta några åtgärder för att fler beslut om skattebefrielse ska meddelas för framställning av alternativa drivmedel.
frs · GN121358 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1358 om påföljd vid grova våldsbrott Det nu gällande fängelseförbudet i 30kap. 6§ innebär att en person som har begått ett brott under inflytande av en allvarlig psykisk störning inte kan dömas till fängelse. Om det för domen inte finns någon allvarlig psykisk störning som gör det påkallat med tvångsvård finns det inte heller någon möjlighet att överlämna honom eller henne till rättspsykiatrisk vård. har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att förändra detta förhållande, som han betecknar som en lucka i lagen. Den nuvarande utformningen av ovan nämnda bestämmelse kan i sällsynta undantagsfall leda till att domstolen blir förhindrad att välja en frihetsberövande påföljd. Skulle detta inträffa i ett mål där det är fråga om ett mycket allvarligt brott, kan bestämmelsen leda till ett otillfredsställande resultat. För att komma till rätta med bl.a. denna konsekvens av den nuvarande ordningen beslutade regeringen, , att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda frågor om ansvar och påföljder för psykiskt störda lagöverträdare. Ett av de problem som särskilt pekas ut i direktiven är förhållandet mellan det nuvarande fängelseförbudet och rekvisiten för att döma till rättspsykiatrisk vård. Samtliga i företrädda partier deltar i kommittén som ska redovisa sitt arbete senast vid utgången av 2001.
frs · GN121359 · 2000-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1359 om har frågat statsrådet vilka åtgärder hon ämnar göra så att en översyn görs av verksamhet för att höja servicegraden vad gäller instämpling av förlängning av uppehållstillstånd, ansökan om främlingspass och svenskt medborgarskap samt ansökan om förlängning av turistvisum. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har ett tjugotal lokala enheter fördelade över hela landet, för handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd och främlingspass. För att ytterligare öka servicen pågår en utveckling av de enheter som har som sin primära uppgift att arbeta med mottagande av asylsökande att också arbeta med vissa tillståndsfrågor. Detta innebär att antalet kontorsenheter i landet kommer att öka. Verket försöker att med bibehållen hög kvalitet, förenkla och förbättra rutinerna i tillståndshandläggningen så att handläggningstiderna blir kortare och servicen bättre. Exempel på områden för denna utveckling är förlängning av turistvisum (uppehållstillstånd för besök) där det i flertalet fall räcker med ett besök vid den lokala enheten för att få beslutet i sitt ärende. Ett annat område är ansökan om medborgarskap, där sökanden lämnar in ett skriftligt underlag till , som sedan fattar beslut efter erforderliga kompletteringar. I dessa ärenden krävs alltså inget personligt besök. Någon möjlighet att utfärda tillståndsbevis med obegränsad giltighetstid, även om man har permanent uppehållstillstånd, finns inte. För att förlänga beviset krävs att personen i fråga är bosatt i och normalt krävs personlig inställelse för att kunna göra denna kontroll. Ärendet kan av med post om det finns särskilda skäl. Sjukdom eller handikapp kan vara ett undantag. Ett annat är att det genom ett intyg från t.ex. arbetsgivare framgår att man är bosatt i . Sedan slutet av undersöker möjligheterna att ge bevisen om permanent uppehållstillstånd längre giltighetstid än de som tillämpas . En sådan ändring skulle sannolikt spara resurser hos verket men också underlätta för de som har tillstånd. När det gäller ansökan om främlingspass gäller liksom vid ansökan om svenskt pass besök hos ansvarig myndighet för kontroll av identitet. Jag kan med hänvisning till ovanstående svara att jag ser positivt på att kontinuerligt arbetar med att utveckla och förbättra servicen i dessa delar.
frs · GN121360 · 2000-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1360 om TV-licens för bredbandsdatorer har frågat om jag avser att lägga fram förslag om att innehav av bredbandsdatorer ska registreras och licensbeläggas. Bakgrunden till frågan är att Radiotjänst i i en skrivelse till har hemställt om en översyn av reglerna om TV-avgift. Behovet av en översyn beror enligt bolaget bl.a. på att möjligheten att ta emot rörliga bilder över telenäten genom s.k. bredbandstjänster gör att en dator uppkopplad till Internet kan betraktas som en TV-mottagare. Regeringen beslutade den 8juni 2000 att en särskild utredare ska se över radio- och TV-lagen (1996:844) och lagen (1989:41) om TV-avgift. I uppdraget ingår att se över reglerna om avgiftsskyldighet för TV-mottagare i syfte att anpassa dem till den utveckling som har skett, dock utan att grunderna för TV-avgiftssystemet rubbas. Uppdraget ska vara slutfört före utgången av . Det är naturligtvis inte möjligt att nu uttala sig om eventuella åtgärder till följd av översynen.
frs · GN121361 · 2000-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1361 om Ängelholm-Helsingborgs flygplats har frågat mig när det planeras en utbyggnad av Ängelholms-Helsingborgs flygplats. Ängelholms-Helsingborgs flygplats drivs av affärsverket . Regering och riksdag godkänner investeringsplan men verket beslutar inom de givna ramarna över sina investeringar. Det har dock kommit till min kännedom att och har ingått ett avtal om att terminalen ska byggas ut och om för 15miljoner kronor.
frs · GN121362 · 2000-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1362 om platser på SiS-institutioner har frågat när jag kommer att tillse att SiS får de resurser som krävs för att tillgodose platsbehovet på särskilda ungdomshem, s.k. §12-hem. Mitt svar till är, att det redan har skett. Av skilda skäl uppstår ibland väntetider för placering på SiS-institutioner. Särskilt svår har situationen varit , efter det att lagen om sluten ungdomsvård trädde i kraft den 1januari 1999. Den nya lagstiftningen har fått en betydligt större tillämpning än vad som förutsetts, vilket på ett olyckligt sätt inneburit en "utträngning" av den vård som bedrivs på de särskilda ungdomshemmen med stöd av LVU. För att råda bot på den svåra platssituationen tilldelades SiS i vårbudgeten extra medel @ @ för att inrätta fler platser, dels för sluten ungdomsvård, dels för den s.k. §12-vården. Utbyggnaden har börjat, men tar av naturliga skäl ; personal ska rekryteras och utbildas och lämpliga lokaler iordningställas. Bedömningen är att SiS, med höjningen av anslaget, nu har de resurser som krävs för att skapa balans mellan tillgång och efterfrågan på platser i ungdomsvården.
frs · GN121363 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1363 om avsked på grund av politisk åsikt har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ingen ska avskedas på grund av politiska åsikter eller uppdrag. Inledningsvis vill jag nämna att enligt 1kap. 9§ regeringsformen ska domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Föreningsfriheten kommer till uttryck i 2kap. 1§ regeringsformen som slår fast att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad föreningsfrihet, dvs. rätt att sluta sig samman med andra för att genom opinionsbildning verka för sin åsikt. 2§ är medborgarna vidare gentemot det allmänna skyddade mot tvång att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Av allmänna arbetsrättsliga regler följer att en anställd i huvudsak är skyldig att i arbetet sätta sin arbetsgivares intressen framför sina egna och agera så att denne inte skadas. En arbetstagare har dock ett skydd för privatlivet som inte har med arbetet att göra. När skiljande från anställning sker i form av uppsägning eller avskedande @ och den anställde anser sig felaktigt behandlad @ är det i slutändan domstol som med beaktande av yttrandefrihets- och arbetsrättsliga regler ska bedöma om det finns laga grund för uppsägningen eller avskedandet. Politiska åsikter eller uppdrag torde i allmänhet inte vara laga grund för att skilja någon från en anställning. Detta följer av redan existerande regelsystem och domstolspraxis. Arbetsdomstolen har pekat på att det kan uppstå situationer i vilka myndighetsanställda arbetstagares åsikter och offentligt gjorda uttalanden kan ge upphov till en mer svårbedömd intressekollision. Jag anser mot bakgrund av redovisningen ovan att några särskilda åtgärder inte behöver vidtas.
frs · GN121364 · 2000-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1364 om de nationella proven i matematik har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av de nu föreliggande preliminära resultaten av de nationella proven i matematik för årskurs 9 i . Jag anser också att vi måste uppmärksamma att andelen elever som ej uppnått målen i matematik i de nationella proven för årskurs 9 i har ökat, medan resultaten i svenska och engelska i stort sett är oförändrade. Om dessa preliminära resultat på de nationella proven i matematik är en trend och vad det i så fall beror på är det dock svårt att ha en definitiv uppfattning om. Utfallet ett visst år kan enligt bero på en rad olika faktorer, t.ex. elevsammansättningen, provens utseende och innehåll samt lärarnas bedömningar. Resultaten på de olika delproven är också delvis motsägelsefulla och måste analyseras vidare. De slutliga resultaten kommer att presenteras i en rapport /. Alla människor behöver goda kunskaper i matematik för att kunna fatta välgrundade beslut i vardagslivets många valsituationer, för att kunna tolka och använda det ökade flödet av information och för att kunna följa och delta i beslutprocesser i samhället. Kunskaper i matematik är viktiga för studier i andra ämnen, av tradition främst inom de naturvetenskapliga, tekniska och ekonomiska områdena. Att kunna förstå, tolka och kritiskt granska olika resonemang och slutsatser kring siffermaterial är viktigt för olika former av analyser. Regeringen har uppmärksammat behovet av utveckling av undervisningen i matematik. Bl.a. måste matematiken upplevas som intressant, rolig och stimulerande och i större utsträckning utgå från elevernas egen vardag och egna erfarenheter. Nationella och internationella arbeten kring förnyelse av undervisningen ger en positiv bild av möjligheter till utveckling. Ett nationellt centrum för matematikutbildning har inrättats vid med uppgift att stimulera och utveckla svensk matematikutbildning. Regeringen gav centrumet i uppdrag att genomföra ett antal forskningsbaserade studier inom vissa prioriterade områden, bl.a. kring organisation och differentiering av matematikundervisningen, samt att ta fram förslag till innehåll i program för kompetensutveckling i matematik och matematikdidaktik för skolans lärare. Den 1november ska centrumet avrapportera sitt uppdrag till regeringen och lämna förslag till åtgärder som resultaten från studierna kan ge underlag för. I budgetpropositionen kommer fler satsningar att presenteras i form av medel till kompetensutveckling för lärare i alla "basfärdighetsämnena" svenska, engelska och matematik. Jag kan försäkra att regeringen noga följer utvecklingen av kunskapsnivån i alla ämnen. Vi gör också i årets budgetproposition en generell satsning för att kommunerna ska kunna anställa fler lärare och annan personal i skolan för att ytterligare förbättra förutsättningarna för kommuner och skolor att genomföra sitt uppdrag.