ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11450 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:450 av () till statsrådet om likhet inför lagen Rätt att bli prövad av och torde föreligga alla oavsett vilket land som man flyr från, även om man flyr från s.k. säkra länder. Att få sin ansökan prövad är en demokratisk rättighet, alla ska vara lika inför lagen. Ett exempel på att vi alla inte är lika inför lagen är hur amerikanen behandlats när han förvägrats en individuell bedömning av sin ansökan om uppehållstillstånd, arbetstillstånd och flyktingförklaring. (dåvarande ) "konstaterar att är en internationellt erkänd demokrati och rättsstat" och därmed avvisas . I en demokrati finns det utrymme för både att kritisera myndigheter och regeringar, i fall polisen. I ett demokratiskt land ska även andra medborgare vid behov kunna söka skydd. I en demokrati är det också av stor vikt att alla behandlas lika inför lagen, att oavsett vem man är, varifrån man kommer ha rätt att bli individuellt prövad. Att ett land anses vara en internationellt erkänd demokrati får inte ligga i vägen för en bedömning av en persons behov av skydd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser ministern att verka för att alla personer oavsett vilket land dessa kommer ifrån ska få sin ansökan om uppehållstillstånd prövad?
fr · GO11451 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:451 av () till statsrådet om tillämpningen av år har polisövergrepp i blivit allt mer uppmärksammade, vilket bekräftas av och Human Rights Watch. Övergreppen från polisens sida har lett till olika medborgarinitiativ, bl.a. av USA-medborgaren . Syftet var att få till stånd extern kontroll av polisen genom oberoende granskningsnämnder. Därigenom blev själv måltavla för omfattande polisövergrepp och tvingades lämna för att söka asyl i . Asylansökan avslogs som "uppenbart ogrundad". Invandringsmyndigheterna ifrågasatte inte att utsatts för svåra övergrepp, men hänvisade till att är en "internationellt erkänd demokrati och rättsstat". Vidare anfördes att inte utsatts för statlig förföljelse eftersom övergreppen hade begåtts av "enskilda poliser". Frågan om staten varit villig att ge det skydd som han enligt konstitutionen har rätt till prövades aldrig av myndigheterna. Jag är väl medveten om att statsrådet inte kan uttala sig i enskilda fall, dock är den argumentation som MIV och UN använder sig av alltför vanlig. Hänvisningen till att övergreppen har begåtts av "enskilda poliser" har ofta tillämpats vad gäller kvinnor från och som våldtagits av militär respektive polis. Svensk flyktingpolitik bygger på , vilket innebär att alla asylansökningar prövas individuellt, oberoende av vilket land flyktingen kommer ifrån och oavsett om den sökande utsatts för statlig eller icke-statlig förföljelse. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har regeringen för avsikt att vidta för att invandringsmyndigheterna ska tillämpa fullt ut?
fr · GO11452 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:452 av () till näringsminister om och Regeringen har underkänt utredning för sträckning in mot på grund av att de olika alternativen inte utretts ordentligt. I avvaktan på beslut om tillåtlighet kan den slutliga sträckningen inte med säkerhet förutses. Trots detta har ändå påbörjat arbetet med järnvägsplanerna för den aktuella sträckan. Beskedet om att blir över en miljard dyrare med planerad dragning och att Världsnaturfonden (WWF) motsätter sig intrång i , gör den föreslagna dragningen högst osäker. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av agerande?
fr · GO11453 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:453 av () till kulturminister om tidningsdistribution i glesbygd Runtom i landet samarbetar tidningsföretagen med Posten om tidningsdistributionen för att kunna nå abonnenter i riktigt glest befolkade bygder. På vardagarna fungerar detta tillfredsställande men försämrad lantbrevbärarservice medför att fr.o.m. måste tidningsföretagen betala en förhållandevis hög avgift per abonnent för att Posten ska fortsätta med lördagsutdelning. Det är viktigt att den som bor i glesbygd också kan få ta del av samhällsservicen och ha tillgång till en god infrastruktur såsom elektricitet, telefon och liknande. Det måste även ligga i samhällets intresse att alla medborgare, oavsett var i landet man bor, genom nyttjande av de olika distributionskanaler som finns, kan få tillgång till sin tidning för att därmed kunna ta del av nyhetsflödet och vad som händer i omvärlden. Enbart i finns åtskilliga hundratal abonnenter som riskerar att inte få sin tidning . Ett sätt att lösa denna problematik vore att genom ett utökat presstöd kompensera tidningsföretag som har abonnenter i väldigt glest befolkade delar och som berörs av den försämrade lantbrevbärarservicen . Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidta för att underlätta för tidningsdistributionen i glesbygd sedan Posten försämrat lantbrevbärarservicen ?
fr · GO11454 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:454 av () till statsrådet om integrationen över har varit i drift . Kontakterna tvärs över sundet har intensifierats och många nya möjligheter har skapats inom utbildning, forskning, näringsliv, kultur etc. I takt med att integrationen skjuter fart blir också de vardagliga hindren för integrationen allt tydligare. En särskild arbetsgrupp inom regeringen har utsetts för att stödja och påskynda integrationsarbetet. Det är viktigt för och i övrigt att arbetet i denna arbetsgrupp håller ett högt tempo. Det är därför mycket bekymmersamt att arbetsgruppen inte redovisat några framsteg. Med rätt politik kan bli en viktig tillväxtregion som bidrar till att stärka välståndet i hela . De krafter som kan ge fortsatt god utveckling måste därför värnas. Broeffekterna måste tas till vara! Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Avser statsrådet vidta ytterligare åtgärder för att påskynda arbetet att riva barriärer i ?
fr · GO11455 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:455 av () till miljöminister om skogssänkor som framtida handelsvara i handeln med utsläppsrättigheter Det är mycket allvarligt att klimatförhandlingarna i havererade. Orsaken är känd: position vad gäller sänkor och globala handelsmekanismer. utgör haveriet ett bevis på att EU inte accepterar vad som helst. Det är bra. Det är nu viktigt att , helst under sin ordförandeperiod, lägger fram en kraftfull klimatproposition. Tempo och kontroll får inte tappas. Trots att klimatproblematiken är global och likartade åtgärder kan få olika effekter till och med i vårt omedelbara närområde, lika väl som mellan världsdelar. Detta kan, i sin tur, få som följd att framtida handel med utsläppsrättigheter kan bli mycket omfattande och hämmande för arbetet med att förhindra fortsatt miljöförstöring och klimatförsämringar. Min fråga till miljöministern är därför följande: Tänker regeringen räkna med skogssänkor enligt Kyotoprotokollet och kan man under några omständigheter räkna med skogssänkor som en framtida handelsvara i handel med utsläppsrättigheter?
fr · GO11456 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:456 av () till statsrådet om kvalitetsuppföljning i förskolan har förskolan drabbats av stora neddragningar. I regeringens proposition Maxtaxa och allmän förskola (prop. 1999/2000:129) slås till exempel fast att antalet barn per årsarbetare har ökat . Detta märks ute i verksamheterna. En förskola som kombinerar en trygg omsorg med tydlig pedagogisk inriktning är en viktig del i många barns personliga utveckling. Det ger också en extra möjlighet för skolan att på ett tidigt stadium uppmärksamma barn med särskilt behov av stöd. Barn med svenska som andraspråk får också en större möjlighet att lära sig svenska före skolstarten om de deltar i den pedagogiska förskolan. De beräkningar som gjorts för hur maxtaxan påverkar kommunernas ekonomi har skiftat kraftigt. Bl.a. har visat att reformen kan få betydligt större ekonomiska konsekvenser för kommunerna än vad regeringen beräknat. Föräldrar och personal i förskolan oroas nu över att införandet av den s.k. maxtaxan ska sätta förskolans verksamhet under ytterligare ekonomisk press med försämrad kvalitet som följd. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Avser skolministern ta initiativ till att skärpa möjligheterna att följa kvalitetsutvecklingen i förskolan?
fr · GO11457 · 2000-12-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:457 av () till försvarsminister om mönstringsförfarandet Mönstringsort och födelsedatum avgör tydligen vilka möjligheter en mönstrande har att få genomföra militärtjänst. Det är tidningen som gjort en egen liten undersökning. Det redovisas att exempelvis av de mönstrande i , i , i , 59 i , 50 i , men i skrivs in. Är man dessutom född sent minskar chanserna att bli inskriven, enligt samma källa. Detta eftersom vi tydligen har en form av mönstring som gör att alla "poster är slut" då de sent mönstrande kommer till för mönstring. fungerar inte mönstringssystemet. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder med anledning av ovan nämnda uppgifter?
fr · GO11458 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:458 av () till försvarsminister om och de blivande värnpliktiga Med anledning av det uppmärksammade fallet, och brott mot totalförsvarsplikten vill jag ställa följande fråga. Sedan försvarsanslagen under en följd av år kraftigt reducerats har också antalet unga män och kvinnor som tillåts göra sin värnplikt minskat. I många fall får inte den värnpliktige någon placering och i andra fall placeras värnpliktiga mot sin vilja. Det grundläggande problemet är naturligtvis att endast en tredjedel av de som mönstrar behövs i den militära organisationen. Men också rutiner och sättet att ta ut värnpliktiga till olika uppgifter försvårar en uttagning som så långt det är möjligt sammanfaller med den enskildes önskemål. Det är inte rimligt att en ung mamma med små barn ska dömas till fängelse för brott mot totalförsvarsplikten som andra förvägras tjänstgöring. Vad avser försvarsministern vidta för åtgärder för att både förbättra rutiner och verkets kommunikation med blivande värnpliktiga?
fr · GO11459 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:459 av () till försvarsminister om könsköparlagen I nr 17/finns en artikel som behandlare marinens bordellbesök i efter . I artikeln beskrivs denna typ av företeelse som en tradition och att befälen hade en central roll i att föra denna vidare. Befälen har ett utbildningsansvar och uppfattas av många värnpliktiga som ett föredöme. På detta sätt kan de som representanter för Försvarsmakten ge legitimitet åt aktiviteter som är olämpliga, oacceptabla eller rent utav brottsliga. Bordellbesöket är mycket anmärkningsvärt, eftersom det enligt svensk lag är förbjudet att köpa sexuella tjänster. Lagen är t.o.m. förstärkt när det gäller personer inom Försvarsmakten som vistas utomlands i tjänst. Vilka åtgärder har försvarsministern för avsikt att vidtaga för att värnpliktiga och befäl inom Försvarsmakten inte bryter mot svensk lagstiftning, könsköparlagen, utomlands?
fr · GO11460 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:460 av () till försvarsminister om sexuella trakasserier I tidningen nr 17/kan man läsa om hur svenska värnpliktiga och befäl gick på bordell i i samband med . Det står även att några värnpliktiga tog illa vid sig och därför lät bli att gå dit. Enligt tidningen uttrycker en värnpliktig att hon blev mycket arg när det var några som ville ha henne med till bordellen. Sexuella trakasserier är ett allvarligt problem som finns överallt i samhället, men vi vet att problemet är särskilt stort inom Försvarsmakten. Denna typ av trakasserier är ett uttryck för samhällets ej jämställda maktförhållande, där män som grupp är överordnad kvinnor som grupp. Vilka åtgärder har försvarsministern för avsikt att vidtaga för att inte någon ska utsättas för sexuella trakasserier?
fr · GO11461 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:461 av () till statsminister om ett jämställt försvar Under har statsminister i regeringsförklaringen tagit upp jämställdheten som ett prioriterat område. "Jämställdhet är i ett prioriterat område. (@@@) Jämställdhet handlar om rättvisa och fördelning av ekonomisk och politisk makt. Det handlar om demokrati, om att värdera kvinnor och män lika. Det handlar om att bryta den samhällsstruktur som fortfarande råder och som säger oss att: män är norm och kvinnor undantag, män är överordnade och kvinnor underordnade samt att män har stor makt, kvinnor liten". (Ur skr. 1999/2000:24) Den militära strukturen är av tradition mycket starkt bunden till de konventioner och normer som beskrivs ovan. Ett uttryck för detta är de uppgifter i (17/) avseende ett bordellbesök efter i . Försvarsministern som är ytterst ansvarig för försvarsmaktens jämställdhetsarbete menar, enligt tidningen, att närmare detaljer omkring sexhandeln "är det försvarsmaktens och marinens sak att handskas med ". Vilka åtgärder har statsministern för avsikt att vidta för att det prioriterade området jämställdhet även ska inkludera försvarspolitiken?
fr · GO11462 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:462 av () till finansminister om strukturfondsprojekt och moms Från runtom i landet kommer rapporter om den märkliga situation som råder beträffande frågan om strukturfondsprojekt i olika former och deras momsplikt. Dels tolkas detta olika i olika län och dels är det uppenbart så att offentliga projektägare som t.ex. ett landsting, får lyfta moms för sådan projektverksamhet medan en privat eller kooperativ projektägare inte får göra motsvarande momsavlyft. Detta är inte rimligt. För den enskilde projektägaren som i många fall har mindre projekt innebär detta en kostnadsökning som kanske omöjliggör ett genomförande. Det kan rimligen inte vara så att staten via tillämpningen av mervärdesskattereformen ska styra strukturfondsprojekt till enbart stora projekt med offentliga projektägare. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att skapa konkurrensneutrala villkor i de frågor som här redovisats?
fr · GO11463 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:463 av () till jordbruksminister om tidsplan för utredningen om det fjällnära jordbruket Efter EU-inträdet 1995 konstaterade i en utvärdering att stödområde 1 och särskilt områden som består av fjällnära jordbruk, var de områden i landet där utfallet av de nationella stöden varit relativt sett mindre grynnsamt än för övriga delar av landet. , alltså gav regeringen i uppdrag att utforma ett särskilt stöd till jordbruket i fjällnära områden för att kompensera det sämre utfallet efter EU-inträdet i stödområde 1. Den pågående strukturförändringen till följd av bl.a. en mycket dålig lönsamhet, är mycket negativ för möjligheterna att bibehålla ett öppet odlingslandskap och även att skapa förutsättningar för en lokal arbetsmarknad. Näringsutövarna i berörda områden är i mycket stort behov av insatser som ger mera rättvisa villkor och utredningstid för en så relativt avgränsad frågeställning har liten acceptans. Mot bakgrund av vad som här har anförts frågar jag jordbruksministern: Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd att vidtaga för hur detta riksdagsuppdrag ska verkställas?
fr · GO11464 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:464 av () till utbildningsminister om forskning om kön och våld Vid pågår genusrelaterad forskning inom ämnet sociologi. Inom området våld mot kvinnor och barn, pågår 18 projekt. Därutöver har första nationella omfångsundersökning om våld mot kvinnor och barn inletts. Undersökningen förväntas ge viktig kunskap angående omfattningen av våld mot kvinnor i och kan ligga till grund för vidare forskning, såväl nationellt som internationellt. Ett nationellt centrum vid för forskning om kön och våld torde ha goda förutsättningar att utveckla forskningsverksamhet i form av uppdragsutbildningar. har uppmärksammat och ligger långt framme i arbetet kring våld mot kvinnor och barn. Mot denna bakgrund är det viktigt att arbeta brett med frågan t.ex. för de olika yrkeskategorier som berörs i sitt arbete. Grunden i en sådan utbildning bör därför vila på kunskap och forskning. Min fråga är: Ämnar statsrådet vidta några åtgärder för att ett nationellt råd för forskning om kön och våld kan byggas upp vid ?
fr · GO11465 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:465 av () till näringsminister om syfte med statligt ägande lämnar regeringen en redogörelse för företag med statligt ägande. Redogörelsen innehåller en översikt över den statliga företagssektorn samt beskrivningar av berörda företag och affärsverk. Regeringen har aviserat att kommande redogörelser ska utökas med en bedömning av hur intentionerna i besluten om verksamhetsmål har uppnåtts. Det finns ett samband mellan målen för företagens verksamhet och statens syfte med ägandet. I skrivelse (1999/2000:20) lovade regeringen att lägga fram riktlinjer för hur äganderollen ska utövas i företag där staten är dominerande ägare. Ett grundligt analysarbete sades det där skulle påbörjas med syfte att genomlysa affärsidé och strategier. I skrivelsen från betonades det också att regeringen avsåg att belysa syftet med ägandet av varje enskilt företag. I årets skrivelse redogör inte regeringen för något sådant syfte. Regeringen har, enligt vad man låtit meddela, inte heller någon intention att deklarera något sådant. Min fråga är därför: När och i vilket sammanhang ska regeringen redovisa syftet med ägandet för vart och ett av de statliga företagen?
fr · GO11466 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:466 av () till näringsminister om Enligt uppgift ämnar styrelsen för sälja ut väsentliga delar av bolaget. Vissa uppgifter talar t.o.m. om en styckning av företaget. De anställda i företaget lever i ovisshet om jobben och informationen till de anställda har varit undermålig. En försäljning av hela skogsinnehavet och pappersbruken skulle få förödande konsekvenser inte minst i . En sådan utveckling skulle innebära att tanken om vidareförädling i närheten av råvaran faller platt till marken. I de skogsrika regionerna har och kommer skogen och förädlingen av densamma att vara en viktig faktor för jobben och regionens överlevnad. En utförsäljning av t.ex. pappersbruken till stora multinationella företag kan medföra att man rycker undan regionens möjlighet till utveckling. Staten som en av de viktigaste ägarna med sina borde delta aktivt i företagets planer. Därför är det viktigt med ett klargörande om uppgifterna kring . Om dessa uppgifter är riktiga vill jag fråga näringsministern: Kommer näringsministern att agera för att stoppa försäljningen av väsentliga delar i ?
fr · GO11467 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:467 av () till statsrådet om den gemensamma värdegrunden Den gemensamma värdegrunden, som gäller för den svenska skolan, bygger på alla människors lika värde. Detta utesluter mobbning. Ingen ska behöva finna sig i att ifrågasättas på grund av religion, kön eller sitt nationella ursprung. Om en skola visar sig ha elever som inte accepterar värdegrunden och som t.ex. hyser rasistiska åsikter, som manifesteras på olika sätt, måste det vara skolans uppgift att förhindra att kamrater och andra på skolan utsätts för mobbning eller känner sig hotade. Om andra medel visar sig verkningslösa återstår möjligheten att avstänga en sådan elev från skolan. En skola som aktivt arbetar med värdegrunden och som har antagit en mobbningsplan måste ändå visa att man tar dessa frågor på allvar. Aktuella exempel visar nu att en skola och de kommunala beslutsfattarna inte har rätt att avstänga elever som hyser rasistiska åsikter och som deltar i aktiviteter för att sprida sådana åsikter. Mycket tyder på att problemet kommer att öka med antalet ungdomar som är rasister eller nazister. Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för att enskilda skolor ska motverka och förhindra att dess elever hyser och sprider åsikter som motverkar den gemensamma värdegrunden?
fr · GO11468 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:468 av () till justitieminister om ersättningsansvar vid skadegörelse har Polisen i () avslöjat en grupp ungdomar som ägnat sig åt systematisk skadegörelse @ mest krossande av fönsterrutor. Värdet av det skadade ligger på upp emot . har man kommit på en grupp av unga som gjort sig skyldiga till förödande klotter på ett antal skolbyggnader och ett tiotal bilar samt ett tredje gäng som ägnat sig åt att kasta sten på spårvagnar och krossat fönster och därigenom framkallat stor skaderisk för passagerare. Samtliga dessa unga lagöverträdare är enligt polisens uppgifter enligt lagen själva ersättningsskyldiga, men ingen förälder kan tvingas betala. Ingen av dessa unga är myndig. Själv säger polisen att "det kan vara svårt att kräva ersättning från så unga personer. De har förmodligen inte så mycket pengar som skadegörelsen kostat. Vi har tagit kontakt med och det har diskuterats om att de eventuellt ska få göra rätt för sig på annat sätt än att betala." Självfallet kan det vara bra att den som är , och alltså straffmyndig, själv formellt blir ansvarig, men det hjälper inte de drabbade. I många andra sammanhang är man som förälder ansvarig för sina barn till dess att de fyller . Varför inte i ett sammanhang som detta? Det skulle dessutom ge föräldrarna ett verksamt påtryckningsmedel i fostrarrollen @ "detta drabbar oss som föräldrar och därmed hela familjen och även dig." Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att de vid skadegörelse drabbade ska kunna gå skadeslösa och att föräldraansvaret ska framstå som klart?
fr · GO11469 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:469 av () till socialminister om sjuklöneperioden har föreslagit att arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen ska förlängas från 14 . Förslaget har lett till oro och bestörtning hos många arbetsgivare. Redan dagens utgör ett stort problem, särskilt för många småföretagare. Förslaget slår mot småföretagen i ett läge där det främst är i den offentliga sektorn som problemen med långa sjukskrivningar finns. Ett litet företag med några få anställda har i många fall ingen möjlighet att klara en så lång sjuklöneperiod som . Mot bakgrund härav vill jag fråga om socialministern, för att stilla den oro som finns hos företagarna, redan nu är beredd att gå ut med ett besked att den föreslagna förlängningen av sjuklöneperioden inte kommer att genomföras.
fr · GO11470 · 2000-12-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:470 av () till miljöminister om gaskombikraftvärmeverk I behöver vi energi till uppvärmning. En del av denna energi utvinns ur fossila bränslen såsom olja, med, som alla vet, negativa miljökonsekvenser. Att de fossila bränsletillgångarna sinar ut torde tillsammans med miljöproblemen de orsakar leda till en prioritering av utveckling av alternativa sätt att erhålla energi för värme och andra syften. Ett alternativ är fjärrvärme byggd på naturgas. har systematiskt vidareutvecklat fjärrvärmesystemet , vilket resulterat i att 80@90% av alla hus i , exklusive småhus, nu värms med fjärrvärme. Det har i sin tur kraftigt minskat behovet av olja och jämfört med 1970-talets , framställs av dagens inmatade energi i fjärrvärmesystemet ur olja. Och 1998 inleddes ett fjärrvärmeprojekt för att anslutna småhus . Det gör att rökgasutsläppen från 15000 oljeeldade värmepannor försvinner helt. Med förväntade räntenivåer och priser på gas och el och med nuvarande skattebelastning är investeringar i s.k. gaskombikraftvärmeverk ekonomiskt försvarbara. Men i och med att regeringen föreslog en skatteväxling på , som ett första steg i ett tioårsprogram, hotas planerade byggen av värmeverk. Fler steg gör detta alternativ för dyrt. Därav vill jag fråga: Vilka kompletteringar till nuvarande förslag planerar regeringen för att säkerställa att detta miljövänliga och samhällsekonomiskt förmånliga alternativ inte kommer att äventyras?