ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12320 · 2000-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:320 om individanpassad skola har frågat mig hur jag tänker arbeta för att även specialbegåvade barn får del av den individuellt anpassade skolan. Alla barn har rätt till en likvärdig utbildning. Det innebär enligt min uppfattning att alla elever ska bli sedda och bemötta samt få en undervisning som tillgodoser deras behov och förutsättningar. Skolans uppgift är att se till att alla elever når de grundläggande kunskaper som uttrycks i målen för såväl som gymnasieskolan. Som vet så är emellertid målen uppdelade i mål att uppnå respektive mål att sträva mot. Mål att uppnå kan sägas ange den lägsta acceptabla nationella utbildningsstandarden. Mål att sträva mot anger däremot en högre nivå som är eftersträvansvärd och mot vilken elever med goda studieförutsättningar kan arbeta. Barn och ungdomar är olika och har olika behov och förutsättningar. Därför måste skolan möta dem på olika sätt för att ge dem en likvärdig utbildning. Det är skolans uppgift att anpassa sin organisation och sin undervisning så att alla elevers förutsättningar tas till vara. Ingen ska behöva drabbas av understimulering. Detta är i första hand en uppgift för lärarnas professionella kompetens. Icke desto mindre kan jag redovisa flera nationella initiativ inom vilka just elevers olika förutsättningar har kommit i fokus. av landets grundskolor ingår i försöksverksamheten med utbildning utan timplan i . Det stora flertalet av kommunerna har som syfte med att delta i försöket uppgivit att skolorna avser att arbeta mer individanpassat, genom att anpassa undervisningen efter varje enskild elevs förutsättningar, behov och intressen. Vidare kommer skolutvecklingsprojektet som startar med ett trettiotal medverkande kommuner att utveckla arbetsorganisation, ledning, lärandets tjänster och undervisningens innehåll. Även i detta sammanhang kan förväntas att elevers individuella behov och förutsättningar kommer att sättas i centrum, såväl för barn och ungdomar som behöver extra stöd på grund av att de har studiesvårigheter som för de som behöver extra stimulans på grund av att har särskilt goda studieförutsättningar.
frs · GO12321 · 2000-12-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:321 om pedagogisk verksamhet för asylsökande barn i förskoleåldern har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att säkerställa att organiserade verksamhet för asylsökande barn i förskoleåldern håller samma standard som den allmänna förskolan. För barn i förskoleåldern som bor på någon av anordnas s.k. familjebaserad verksamhet. har fastställt särskilda riktlinjer för denna verksamhet. Barn som bor i eget boende kan i mån av närhet till en anläggning delta i denna verksamhet. Många mottagningsenheter köper även platser i den av kommunen anordnade förskolan samt i kommunernas förskoleklasser. Verksamheten bekostas inom ramen för ramanslaget A 2 Mottagande av asylsökande. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp inom med uppgift att utreda frågor kring asylsökande barns rätt till skolgång m.m. för att denna bättre ska överensstämma med intentionerna i . Enligt direktiven till arbetsgruppen skulle arbetsgruppen bl.a. redovisa konsekvenserna av om asylsökande barn skulle erbjudas förskoleverksamhet. Arbetsgruppen har i departementspromemorian Förskola, skola och skolbarnsomsorg för asylsökande barn, Ds 2000:26, föreslagit att nuvarande regelverk bör ändras så att asylsökande barn får tillgång till förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och förskoleklass samt grundskola och gymnasieskola (och motsvarande skolformer) i samma utsträckning som i bosatta barn. Förslaget har remitterats och regeringen går igenom de olika synpunkterna på arbetsgruppens förslag. Regeringen avser lämna en proposition till angående asylsökande barns skolgång, förskoleverksamhet, m.m.
frs · GO12322 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:322 om Premiesparfonden har frågat mig om regeringen avser att verka för full rörelsefrihet i båda riktningarna för pensionsspararna i Sjunde AP-fondens Premiesparfond. Vid behandlingen av regeringens proposition 1999/2000:12 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel, m.m. klargjorde socialförsäkringsutskottet att den som en gång gjort ett aktivt val av fond inte senare kan få sina medel placerade i Premiesparfonden (1999/2000:SfU6 s. 8). För de pensionssparare som aktivt vill välja statlig förvaltning av sina premiepensionsmedel finns möjlighet att välja Sjunde AP-fondens Premievalsfond. Utskottet ansåg i nämnda betänkande att spararna aktivt bör kunna välja att få sina medel placerade i en fond med samma låga risk och samma avkastningskrav som gäller för Premiesparfonden. Utskottet uttalade att regeringen bör återkomma till i den frågan när tillräckliga erfarenheter vunnits av effekterna beträffande val och byte av fond (1999/2000:SfU6 s. 8). I samband med att regeringen återkommer i saken kan enligt min mening även frågan om möjligheten att välja Premiesparfonden övervägas.
frs · GO12323 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:323 om Premiesparfonden och generationsfonder har frågat mig om regeringen avser att verka för att Premiesparfonden får möjlighet att erbjuda generationsfonder. Med generationsfonder avses fonder som vänder sig till särskilda åldersgrupper. Syftet är att bättre kunna beakta att pensionssparare i olika åldrar generellt har olika lång placeringshorisont. Regeringen konstaterade i propositionen som behandlade bl.a. inrättandet av Sjunde AP-fondens Premiesparfond att det i och för sig fanns goda skäl att göra det möjligt att erbjuda generationsfonder i statlig förvaltning (prop. 1999/2000:12 Statlig förvaltning av premiepensionsmedel, m.m.). Regeringen framhöll emellertid att det var angeläget att de första fondvalen för spararna skulle kunna ske före utgången av . Införandet av generationsfonder skulle kräva ytterligare bearbetning av de datasystem hos som ska hantera bl.a. dessa fondval. Eftersom detta merarbete skulle vara en olämplig belastning för myndigheten under det intensiva uppbyggnadsskedet avstod regeringen från att då lämna något förslag om inrättande av generationsfonder. Regeringen ansåg att frågan i stället borde övervägas ytterligare och sade att man skulle återkomma till efter samråd med Genomförandegruppen (prop. 1999/2000:12 s. 18). Genomförandegruppen har ställt sig bakom ett införande av generationsfonder. Regeringen överväger därför frågan om att ge Sjunde AP-fonden möjlighet att erbjuda generationsfonder inom ramen för Premiesparfonden.
frs · GO12324 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:324 om tidsplan för vattendomar har frågat mig om hur tidsplanen ser ut för översynen av vattendomarna. Genom mina besök på de orter som drabbats av svåra översvämningar har jag bildat mig en uppfattning om situationen i områdena. Jag har sammanträffat med landshövdingarna och andra representanter för de mest berörda länen samt även med Kammarkollegiet. Jag har då fått värdefulla synpunkter på vad som kan göras för att begränsa skadeverkningarna av framtida höga vattenflöden i älvar och sjösystem. Även frågan om vattendomarna och deras betydelse för de höga vattenflödena har diskuterats med landshövdingarna och Kammarkollegiet liksom frågan om möjligheter att inom ramen för befintlig lagstiftning ompröva domarna. Med utgångspunkt i bl.a. dessa diskussioner övervägs inom tilläggsdirektiv till (M 1999:03) med inriktning på att kommittén på grundval av relevanta vattendomar ska utreda behovet av ändringar i .
frs · GO12325 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:325 om miljösanering i översvämningsdrabbade områden har frågat om jag avser vidta några åtgärder för att prioritera sanering av förgiftade områden som är särskilt utsatta för översvämningar, likt det i . har beslutat om att anslaget för sanering och återställning av förorenade områden innevarande budgetår ska uppgå till . I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget ökas till för och för . Anslaget för sanering och återställning av förorenad mark förvaltas av . Regeringen har inga egna medel att fördela för detta ändamål. anslag får användas för sådana efterbehandlings- och saneringsåtgärder för vilka det enligt verkets bedömning inte skäligen kan utkrävas något ansvar med tillämpning av eller annan lagstiftning. Anslaget får även användas för att åtgärda från risksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt samt eventuella akuta saneringsinsatser. Jag planerar därför inte att vidta särskilda åtgärder utan hänvisar till det ansvar har för dessa frågor.
frs · GO12326 · 2000-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:326 om tonsättarskola har frågat utbildningsminister om vilka åtgärder han ämnar vidta för att säkra tonsättarskolas framtid. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Utbildningen vid är av särskilt nationellt värde och får därför statsbidrag i enlighet med förordningen (2000:521) om kompletterande utbildningar och eleverna erhåller studiestöd. Regeringen har tidigare fattat beslut om statsbidragets storlek till varje enskild kompletterande utbildning inom den ram som beslutat om i budgetprocessen. Genom behandling av propositionen 1998/99:110 och den tidigare nämnda förordningen har rätten att besluta om statsbidrag till kompletterande utbildningar fr.o.m. förts över från regeringen till . Jag kan därför inte längre påverka vilket statsbidrag som ska utgå till .
frs · GO12327 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:327 om trygghetssystem för studenter med barn har till utbildningsminister ställt en fråga som rör trygghetssystem och socialförsäkringar för studenter med barn. Arbetet i regeringen är så fördelat att jag ska svara på frågan. pekar på att eftersom socialförsäkringarna är uppbyggda enligt inkomstbortfallsprincipen får studenter mycket låg ersättning inom olika delar av föräldraförsäkringen. Vidare missgynnas studerande med barn genom att de inte, i likhet med förvärvsarbetande med barn, har rätt till socialbidrag även om de ligger under socialbidragsnormen. Enligt kan systemens konstruktion innebära att unga föräldrar tvekar att påbörja högre studier eller kommer att komma i ekonomiska svårigheter. De kan även bidra till att den sociala snedrekryteringen till högskolan bibehålls. När det gäller frågan om socialbidrag till studerande med barn ska vuxna studerande i normala fall anses få sin försörjning tillgodosedd genom de stödformer som finns inom studiemedelssystemet och vuxenstudiestödet. Det är inte en uppgift för att svara för vuxnas kostnader i samband med studier. Undantag ska dock kunna göras när det är fråga om vissa akuta situationer. Som jag har informerat om har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av de ekonomiska familjestöden. Utredaren ska analysera stödsystemen och särskilt beakta träffsäkerhet och marginaleffekter och den effekt de har på arbetskraftsutbudet. I direktiven till utredningen framhålls att kvinnors möjligheter att förbättra sin förankring på arbetsmarknaden är av särskild betydelse och att särskild vikt ska läggas vid analysen av ensamstående föräldrars ekonomiska möjligheter att studera. Förslag till maxtaxa, ändrade skatteregler, eventuella förändringar av socialbidragsreglerna och andra omvärldsfaktorer av betydelse för barnfamiljernas ekonomi ska också beaktas i analysen. Utredaren ska lämna en slutlig redovisning av uppdraget . Jag är övertygad om att utredaren i sitt arbete även kommer att beröra de studerande föräldrarnas ekonomiska situation. Jag vill därför inte föregripa utredningens resultat genom att i det här skedet redovisa min syn i frågan.
frs · GO12328 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:328 om narkotikaklassning av dextropropoxifener har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att få dextropropoxifen narkotikaklassat. Låt mig börja med att säga att jag delar oro över de indikationer som finns beträffande biverkningar vid felaktig användning av läkemedel som innehåller dextropropoxifen. Dextropropoxifen är i grunden narkotikaklassat enligt FN:s allmänna narkotikakonvention . I samma konvention finns ett undantag från narkotikaklassningen för beredningar som används för medicinska och vetenskapliga ändamål och som innehåller högst dextropropoxifen. I tillämpas samma undantag med stöd av nämnda konvention, vilket berör samtliga i förekommande dextropropoxifenpreparat. föreligger från ett förslag till ändring i receptföreskrifterna vad avser ifrågavarande läkemedel. Förslaget är nu under remissbehandling. Den föreslagna förändringen syftar till att förskrivning av läkemedel innehållande dextropropoxifen fortsättningsvis endast kan ske på den s.k. särskilda receptblanketten, som vanligtvis används vid förskrivning av narkotikaklassade preparat. Tanken bakom den föreslagna förändringen är en ökad uppmärksamhet och restriktivitet vad gäller förskrivning av dessa läkemedel.
frs · GO12329 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:329 om kostnader för hörapparater har frågat mig om jag är beredd att föra en dialog med företrädare för landstingen eller på annat sätt vidta åtgärder för att vårdbehovet, och inte den enskildes ekonomi, ska vara styrande vid tilldelningen av hörapparater. Jag har också förstått att avgifterna för hörapparater varierar kraftigt mellan olika landsting och att hörselskadade i vissa fall får stå för en del av kostnaden. I budgetpropositionen för uttalade regeringen som sin avsikt att tillsätta en utredning för att på ett bättre sätt tillgodose behovet av hjälpmedel för vissa grupper av funktionshindrade, bl.a. nya produkter som utvecklats tack vare den tekniska utvecklingen. Den fråga tar upp gäller ju indirekt tillgången till hörselhjälpmedel som utvecklats utifrån nytt tekniskt kunnande eftersom höga kostnader kan innebära att den enskilde tvingas avstå från den digitala hörapparaten. Jag har redan tidigare, bl.a. i det nationella rådet för vårdpolitik samt i ett interpellationssvar, aviserat att regeringen överväger att låta utredningen även se över de problem som hänger samman med hörapparater där därmed också den fråga tar upp ingår.
frs · GO12330 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:330 om blodprovstagning på unga vid misstanke om narkotikabruk har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en lagstiftning, som möjliggör blodprovstagning på unga vid misstanke om narkotikabruk. gör i sin fråga gällande att regeringen skulle ha ställt sig bakom ett förslag från mig om att införa möjlighet till bl.a. kroppsvisitering av barn . Frågan måste bygga på ett missförstånd möjligen grundat på vissa uppgifter i medierna. Det förslag som jag förstår att syftar på, innebär inte utökade möjligheter till tvångsmedelsanvändning på barn , vilket klart framgår av den lagrådsremiss som lämnats. Enligt 35 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL) får, om det finns särskilda skäl, beslag, husrannsakan och kroppsvisitation enligt bestämmelserna i företas mot någon som är om han eller hon är misstänkt för att ha begått ett brott. Om en utredning inleds på den grunden att utredningen kan antas ha betydelse för att avgöra behovet av insatser för den unge, får dock utredningen inte omfatta andra åtgärder än förhör med den unge innan socialnämnden har yttrat sig över betydelsen av utredningen (33 § LUL). föreslås en ändring som endast innebär att det införs en möjlighet att vidta även andra åtgärder enligt LUL, innan har yttrat sig, om det finns särskilda skäl. Ändringen innebär alltså inte att någon ny möjlighet att kroppsvisitera unga införs. Syftet med ändringen, som är en undantagsregel, är att även andra utredningsåtgärder än förhör med den unge ska kunna vidtas , när det behövs med hänsyn till utredningen. Frågan om drogtest av barn är föremål för övervägande av . Utan att föregripa vad kommissionen kommer fram till kan jag säga att det bör krävas mycket starka sakskäl för att utvidga polisens tvångsmedelsanvändning mot barn. Det lagförslag som jag nu har redogjort för innebär inte att jag har ändrat min tidigare redovisade uppfattning i denna fråga.
frs · GO12331 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:331 om kadavermjöl i djurfoder har frågat mig om jag, i likhet med bl.a. , ämnar vidta några ytterligare åtgärder i vad gäller kadavermjöl som foder. Jag delar helt uppfattning att det är viktigt att inte använda kadaver vid tillverkning av foder. För produktion av säkra livsmedel är det av största vikt att fodret är sunt och av god kvalitet. I har vi ett högt säkerhetstänkande när det gäller foder. förbjöds användningen av kadavermjöl i foder. Med kadaver avses i detta sammanhang självdöda djur och djur som avlivats men inte slaktats upp och veterinärbesiktigats, samt sjukligt förändrade delar av friska djur. Kadaverförbudet gäller för samtliga djurslag, dvs. inte bara för livsmedelsproducerande djur utan även för t.ex. sällskapsdjur och pälsdjur. beslutade dessutom EU om ett förbud mot kadaver i foder för livsmedelsproducerande djur som gäller för hela unionen. Mot denna bakgrund ser jag inte behov av att vidta ytterligare åtgärder när det gäller kadavermjöl i .
frs · GO12332 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:332 om nya infallsvinklar i Agenda 21-arbetet har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en andra våg i Agenda 21-arbetet, men med nya infallsvinklar. har sedan utvecklat Agenda 21-arbetet till att omfatta såväl lokala miljöfrågor av skilda slag som strategiska utvecklingsfrågor av betydelse för hållbar utveckling. Arbetet med de lokala investeringsprogrammen har bidragit till detta i många kommuner. tillkallade regeringen en nationalkommitté med representanter för alla riksdagspartier för att ytterligare förankra, samordna och vidareutveckla arbetet med åtagande inom och Habitat. Det är viktigt att förena lokala, nationella och globala perspektiv i syfte att bidra till en livaktig process. och Habitatagendan spänner över i stort sett alla samhällsområden. I det arbetet har kommunerna en nyckelroll. Det är där man kan nå en bred delaktighet med många olika samhällsgrupper som deltar i samhällsplaneringen. För kommitténs arbete är det viktigt att stötta det lokala arbetet genom att sprida goda exempel och vidareförmedla erfarenheter till berörda myndigheter och andra aktörer. Regeringen har i direktiven angett fem huvudområden för kommitténs verksamhet. Dessa är kopplingen mellan Agenda 21-arbetet och den lokala samhällsplaneringen, bostadssociala frågor, inflytande- och demokratifrågor, näringslivets roll i arbetet för en hållbar utveckling samt kopplingen mellan , samhällsplanering och folkhälso- och trygghetsfrågor. I regeringens skrivelse Hållbara @ uppföljning av åtgärder för en ekologisk hållbar utveckling (skr. 2000/01:38) kan man ta del av en mer detaljerad redovisning av olika initiativ som regeringen har tagit . Jag ser mycket positivt på den framtida utvecklingen av detta arbete. Uppföljningen av och Habitatagendan är en livaktig process som har många spännande infallsvinklar och spänner över ett stort område. Jag är givetvis också beredd att ta ytterligare initiativ inom ramen för .
frs · GO12333 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:333 om rehabiliteringsresurser har frågat mig om regeringen avser att påbörja lagstiftningsarbetet för att komma till rätta med det ökande antalet sjukskrivningar. Regeringen ser mycket allvarligt på att sjukfrånvaron ökat kraftigt och har inlett en omfattande översyn av orsakerna till den ökande ohälsan i arbetslivet. Det överordnade motivet är att minska den arbetsrelaterade ohälsan. Som ett led i arbetet har olika utredningsinsatser genomförts eller påbörjats. Arbetet har bedrivits parallellt och ett antal förslag har lämnats eller kommer att lämnas . Behov finns nu att sammanställa de förslag, faktaunderlag och uppslag som har framkommit på olika håll till en helhet. Regeringen beslutade därför vid sitt sammanträde att utse en särskild utredare med uppgift att utarbeta en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (dir. 2000:92). förordnade jag förre landshövdingen som särskild utredare (). Utredaren ska förutsättningslöst se över effektiviteten och träffsäkerheten i sjukförsäkring, rehabilitering, förtidspension och arbetsskadeförsäkring samt i administrationen av dessa system. Utredaren ska också föreslå hur förebyggande åtgärder, försäkringssystem, rehabiliterande insatser m.m. kan bli mer effektiva redskap för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet. Utredaren ska rapportera om handlingsplanens uppläggning och inriktning på åtgärder . ska också inledande förslag till åtgärder på kort sikt lämnas. Förslag till handlingsplan med redovisning av ytterligare åtgärder på kort sikt samt åtgärder på lång sikt ska lämnas . ska utredaren redovisa åtgärder på . Utredaren kommer att rapportera till den statsrådsgrupp som har bildats mellan Social-, Närings- och Finansdepartementen. I gruppen ingår förutom jag själv statsråden , och . Avslutningsvis vill jag beträffande frågan om pengar till rehabilitering nämna att (bet. 2000/01:SfU1) har fattat beslut om en kraftig ökning av medlen för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Detta innebär att försäkringskassorna kan disponera ytterligare för rehabilitering för .
frs · GO12334 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:334 om migrän har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att komma till rätta med det lidande och de kostnader som migrän innebär. Att ha migrän innebär självklart ett mycket stort lidande. För detta sjukdomstillstånd krävs adekvat behandling. Vårt sjukvårdssystem är dock uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen, ansvarar för att medborgarna erbjuds hälso- och sjukvård och för organisationen av vården. Grundtanken är att det är huvudmännen som är mest lämpade att göra de prioriteringar av resurserna som behövs för en bra vård. Läkemedel till patienter med migrän behandlas inte på något annat sätt än övriga receptbelagda läkemedel och ingår därför i förmånssystemet för läkemedel. Förslag om ett förändrat förmånssystem för läkemedel har lagts fram av den s.k. i dess betänkande Den nya läkemedelsförmånen (SOU 2000:86). Betänkandet är nu ute på remiss.
frs · GO12335 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:335 om elöverkänslighet har frågat mig om hur regeringen avser att hantera frågan om elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Frågan om elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält spänner över flera ministrars ansvarsområden. Jag utgår ifrån att frågan är ställd till mig som arbetsmiljöminister. Regeringen gav 1997 () i uppdrag att redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. har redovisat slutrapporten på detta uppdrag. Jag vill understryka att regeringen anser att problemen med elöverkänslighet och andra hälsorisker med elektriska och magnetiska fält måste tas på stort allvar och vi bereder nu slutrapporten i . Det är därför för tidigt att kommentera innehållet i denna rapport.