ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12222 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:222 om upphandling till landets skolbespisningar frågar vilka åtgärder jag avser vidta på EU-nivå för att ursprungsmärkning av kött ska garanteras i landets skolbespisningar. Enligt och rådets förordning 1760/2000 är det obligatoriskt inom EU att märka nötkött så att det kan spåras genom hela förädlingsledet. De nya reglerna innebär att köttets förpackning ska märkas med ett referensnummer, namn på landet i vilket djuret slaktats och slakteriets godkännandenummer samt namn på landet i vilket djuret styckats och styckningsanläggningens godkännandenummer. För malet kött gäller att referensnummer och land för beredning (malning) av köttet ska anges. Förädlade produkter som innehåller andra ingredienser utöver nötkött omfattas inte av märkningsreglerna. Däremot finns inget hinder att märka produkterna, under förutsättning att märkningen inte är vilseledande för konsumenten. ska nästa steg vara infört. Då måste allt nötkött även märkas med ursprung, dvs. i vilket land djuret är fött, uppfött och slaktat. har sedan inträdet i EU förespråkat ursprungsmärkning av kött och vi har valt att införa de regler om märkning med ursprung som inte behöver vara införda före . Reglerna gäller dock bara för kött från djur som har sitt ursprung inom , eftersom inte kan kräva mer än att märkningen av kött från andra länder följer EU:s gemensamma bestämmelser. Ännu omfattas bara nötkött av reglerna för ursprungsmärkning men det kan inte uteslutas att ursprungsmärkning av andra köttslag kommer att införas . Det finns dock en frivillig branschöverenskommelse om ursprungsmärkning av övriga köttslag. Denna överenskommelse omfattade tidigare även nötkött. Reglerna om märkning gentemot konsument gäller endast detaljhandeln och omfattar inte nötkött som serveras i skolor, storhushåll och andra restauranger. Däremot ska det kött som levereras till skolbespisningar etc. vara märkt på samma sätt som det kött som ska förpackas och säljas i livsmedelsbutiker. Halvfabrikat med nötkött som ingrediens och som levereras till skolbespisningar behöver, som nämnts tidigare, inte märkas, men det finns å andra sidan inget hinder för detta så länge märkningen inte är vilseledande. Det finns således en möjlighet för inköpsansvariga vid skolbespisningen att ställa krav på leverantörerna om märkning även av halvfabrikat. Personalen i skolbespisningen kan alltså informera om köttets ursprung och därför tycker jag att det är självklart att eleverna ska upplysas om detta när de ställer frågan.
frs · GO12223 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:223 om har frågat hur den unika kompetens i laxfrågor som finns vid ska bevaras och utvecklas vid en eventuell nedläggning av institutet. Forskning kring lax och öring av mer grundläggande karaktär bedrivs bl.a. vid och vid i . Grundläggande forskning bedrivs även vid . Forskningen är finansierad av bl.a. Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Övrig verksamhet vid institutet är av mer tillämpad, men inte mindre viktig, natur. En avveckling av innebär inte att dess unika kompetens i laxfrågor går förlorad. De viktigaste momenten avseende forskning kommer att drivas vidare i regi. Kraftverksintressenterna förutsätts fortsätta den verksamhet de på grund av vattendomar måste bedriva. I den mån ytterligare fördjupning krävs av den forskning som tas över av kan uppdrag läggas ut till eller institutioner vid andra universitet.
frs · GO12224 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:210 om utbyggnaden av och 224 om genom har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att utbyggnaden av väg E 6 i norra ska bli klar i utlovad tid. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att inte miljö- och vägutredningar ska försena framtagandet av godkända arbetsplaner för återstående delsträckor. fråga har ställts till mig åtskilliga gånger och jag ska därför , som tidigare, bekräfta att ambitionen är att utbyggnaden av ska genomföras enligt gällande plan, dvs. enligt den nationella planen för vägtransportsystemet som regeringen fastställde . Planen omfattar en utbyggnad av återstående objekt på i norra före utgången av . En ny bro vid ingår ej i planen, men förbereds i särskild ordning tillsammans med den norska regeringen. Jag har tillsatt en arbetsgrupp som utreder förutsättningarna att utnyttja alternativ finansiering av infrastrukturen. Arbetsgruppens resultat kommer att redovisas . E 6 i är ett av de vägprojekt som skulle kunna finansieras med alternativ finansiering. Regeringen har även uppdragit åt att utreda förutsättningarna för en avgiftsfinansiering av en ny väg och bro vid . redovisning är remitterad till berörda myndigheter och organisationer. Beträffande fråga vill jag framhålla att det är uppgift att driva den fysiska planeringsprocessen, vilket innebär bl.a. att ta fram vägutredningar och arbetsplaner samt att fastställa arbetsplaner. Regeringens insats inskränker sig till tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. och till att pröva överklagade arbetsplaner. Planeringsprocessen kan tyckas vara tidskrävande. Det är emellertid av största vikt att alla dess skeden genomförs noggrant så att resultatet blir ett fullgott beslutsunderlag och slutligen en bra väg. Den planering och projektering som bedrivs för de återstående objekten på sker enligt ett tidsschema som gör det möjligt att vara klar med utbyggnaden till utgången av , om medel anvisas. Slutligen vill jag påminna om att standarden på har förbättrats avsevärt bara då två nya objekt har färdigställts och tagits i bruk. Det är dels den s.k. Sunningeleden, som med den nya högbron utanför förkortat körsträckan med närmare , dels delen Håby@Rabbalshede. Båda objekten bidrar till en påtagligt högre trafiksäkerhet och framkomlighet.
frs · GO12225 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:225 om alternativa spaningsmetoder har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att en ordentlig analys av integritetsskyddet ska komma till stånd och därmed frågan om otraditionella spaningsmetoder åter kan komma på agendan. Som säkert känner till är det som ansvarar för den planerade parlamentariska utredningen om integritetsskyddet för enskilda personer. Enligt vad jag inhämtat är siktet inställt på att tillsätta kommittén . I kampen mot den grova brottsligheten är det viktigt att de brottsbekämpande myndigheterna har effektiva utredningsverktyg. Vissa av de nuvarande tvångsmedlen och utredningsmetoderna behöver anpassas till dagens teknikanvändning. Dagens integritetsskydd vid användning av tvångsmedel får anses uppfylla rimligt ställda krav. Jag kan inte se att det finns skäl att avvakta med en modernisering av de nuvarande bestämmelserna om tvångsmedel till dess en integritetsskyddsutredning har lämnat sitt förslag. Vad gäller hemlig avlyssning som ny utredningsmetod avser jag att ta ställning till det fortsatta arbetet med den frågan.
frs · GO12226 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:226 om översvämningarna i har frågat mig om regeringen avser att följa upp händelserna i för att se efter om det brister i möjligheten att snabbt bistå orter som kommun personellt med materiel och ekonomiskt från samhällets sida. Jag följer kontinuerligt händelseutvecklingen i de översvämningsdrabbade områdena och de rapporter jag tagit del av visar att räddningstjänsten med bistånd från bl.a. Försvarsmakten löser uppgiften på ett föredömligt sätt. För övrigt kan jag nämna att det i myndighetsinstruktion ingår att inhämta erfarenheter från större räddningsinsatser och dessa observatörsrapporter ger underlag för bedömningar om det finns brister som bör åtgärdas. har i budgetunderlaget föreslagit att myndigheten ska utveckla regionala resursdepåer för att kunna stödja den kommunala räddningstjänsten i samband med skogsbränder och översvämningar. Regeringen har vid beräkningen av anslag tagit hänsyn till detta. redovisade ett regeringsuppdrag om att utreda myndighetens möjligheter att överta och ansvara för bandvagnar från Försvarsmakten. Ärendet bereds nu inom . Förslaget syftar till att ska kunna ställa bandvagnar till den kommunala räddningstjänstens förfogande i samband med räddningsinsatser. Regeringen anförde i propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) att Försvarsmakten ska ha förmåga att samverka med civila myndigheter och ha förmåga att ställa resurser till förfogande. Kraven på förmåga att stärka samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fred ska beaktas vid planering av övningsverksamhet samt när det gäller tillgänglighet av vissa resurser. Regeringen har även i årets budgetproposition föreslagit att Försvarsmakten även fortsatt ska ägna stor uppmärksamhet åt stödet till samhället i fred. Försvarsmakten stöder ofta kommunerna vid omfattande räddningsinsatser och detta stöd utvecklas kontinuerligt i samarbete med berörda aktörer. Avslutningsvis vill jag nämna att det inom bereds ett direktiv för en utredning om översyn av Försvarsmaktens stöd till andra myndigheter m.m.
frs · GO12227 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:227 om bullerstörningar vid flygaktiviteter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga med anledning av förslaget att förlägga en ny bullerintensiv verksamhet till en större stad som . beslutade i enlighet med regeringens förslag i propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30), att Skånska flygflottiljen i ska läggas ned . Den militära flygskolan inryms i . Vidare beslutade att de två Viggendivisionerna vid F 16 i ska läggas ned . Formen för den framtida flygutbildningen skulle enligt beslut ses över. Likaså skulle regeringen återkomma till i fråga om exportstöd. Regeringen har beslutat propositionen Samverkan mellan civil och militär flygutbildning m.m. (prop. 2000/01:35). I propositionen återredovisar regeringen till de frågor som aktualiserades genom beslut, dvs. en översyn av formen för flygutbildningen och utbildningsstöd vid export av JAS 39 . Regeringen anför i propositionen att viss flygutbildning bör samordnas militärt och civilt samt att en samordningsfunktion bör inrättas för detta ändamål. Regeringen föreslår också att Flygvapnets Uppsalaskolor () ska läggas ned , att Flygstridsskolan @ med en verksamhet som innefattar F 20:s verksamhet samt den grundläggande militära flygutbildningen och den grundläggande taktiska flygutbildningen @ ska inrättas i , samt att flygflottilj (F 16) ska läggas ned . Den tidigare planerade verksamheten vid flygplatsen är tillståndsprövad enligt den då gällande miljöskyddslagen. Tillståndsbeslutet har överklagats till regeringen. Ärendet bereds inom . Med anledning av utredningen om bl.a. den militära flygskolans framtida lokalisering och den osäkerhet som därmed rått om den framtida verksamheten vid F 16, har ärendet ännu inte avgjorts. Om beslutar i enlighet med regeringens förslag om flygutbildningen m.m. kommer verksamheten i inte att överensstämma med verksamheten så som den prövats i det till regeringen överklagade tillståndsbeslutet. Jag har erfarit att Försvarsmakten därför kommer att ansöka om nytt tillstånd till verksamheten vid F 16. Eftersom jag inte kan föregripa den prövning av den nya ansökan som ska göras enligt , kan jag inte nu göra några uttalanden i den av ställda frågan. När det gäller innehållet i den av nämnda propositionen Infrastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53) vill jag klargöra att propositionen inte innehåller några bindande regler om högsta tillåtna buller från infrastrukturanläggningar. Den innehåller dock riktlinjer som är vägledande vid tillståndsprövningar och som därmed har stor betydelse för arbetet med att sänka bullernivåerna vid trafikanläggningar. I propositionen finns också åtgärdsprogram mot störningar i befintlig bebyggelse av trafikbuller. Det direktivförslag angående buller som diskuteras inom EU handlar framför allt om att kartlägga bullernivåerna i med harmoniserade metoder. Det innehåller inga förslag till gemensamma gränsvärden.
frs · GO12228 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:228 om mänskliga rättigheter i och 229 om assyrier/syrianer i har frågat mig vad jag avser göra för att ska uppfylla kraven på mänskliga rättigheter genom att bl.a. förmå att lägga ned åtalet mot . undrar om jag i EU och/eller i kontakt med den turkiska regeringen avser att uppmärksamma det assyriska/syrianska folkets situation med anledning av åtalet mot . Jag avser att besvara bägge frågorna i detta svar. Åtalet mot den syrianske prästen innebär enligt den syn en kränkning av hans åsikts- och yttrandefrihet. Detta har vi påtalat för den turkiska regeringen. I samband med mitt besök i tog jag bl.a. upp åtalet mot Akbulut med den turkiska regeringen. I det förslag till partnerskap som presenterades föreslår ett antal prioriteringar som berör området mänskliga rättigheter och demokrati. Den kommer att verka för att den turkiska regeringen kommer att ta till sig dessa prioriteringar. Följande förslag från kommissionen är i detta sammanhang av särskilt intresse: avskaffa legala hinder som förhindrar turkiska medborgare att använda modersmål i TV- och radiosändningar, förbättra situationen i sydöstra i syfte att öka ekonomiska, sociala och kulturella möjligheter för alla medborgare, garantera att alla individer kan utöva sina mänskliga rättigheter utan diskriminering, avskaffa undantagstillståndet i sydöstra , avskaffa lagar som förhindrar utövandet av kulturella rättigheter för alla medborgare oavsett ursprung, även inom utbildningens område. Assyrier, syrianer och andra minoriteter hör till de grupper som har mest att vinna på att partnerskapets prioriteringar genomförs. Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra minoriteternas ställning i enlighet med internationella åtaganden.
frs · GO12229 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:228 om mänskliga rättigheter i och 229 om assyrier/syrianer i har frågat mig vad jag avser göra för att ska uppfylla kraven på mänskliga rättigheter genom att bl.a. förmå att lägga ned åtalet mot . undrar om jag i EU och/eller i kontakt med den turkiska regeringen avser att uppmärksamma det assyriska/syrianska folkets situation med anledning av åtalet mot . Jag avser att besvara bägge frågorna i detta svar. Åtalet mot den syrianske prästen innebär enligt den syn en kränkning av hans åsikts- och yttrandefrihet. Detta har vi påtalat för den turkiska regeringen. I samband med mitt besök i tog jag bl.a. upp åtalet mot Akbulut med den turkiska regeringen. I det förslag till partnerskap som presenterades föreslår ett antal prioriteringar som berör området mänskliga rättigheter och demokrati. Den kommer att verka för att den turkiska regeringen kommer att ta till sig dessa prioriteringar. Följande förslag från kommissionen är i detta sammanhang av särskilt intresse: avskaffa legala hinder som förhindrar turkiska medborgare att använda modersmål i TV- och radiosändningar, förbättra situationen i sydöstra i syfte att öka ekonomiska, sociala och kulturella möjligheter för alla medborgare, garantera att alla individer kan utöva sina mänskliga rättigheter utan diskriminering, avskaffa undantagstillståndet i sydöstra , avskaffa lagar som förhindrar utövandet av kulturella rättigheter för alla medborgare oavsett ursprung, även inom utbildningens område. Assyrier, syrianer och andra minoriteter hör till de grupper som har mest att vinna på att partnerskapets prioriteringar genomförs. Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra minoriteternas ställning i enlighet med internationella åtaganden.
frs · GO12230 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:230 om poliskostnader under ordförandeskap i EU har frågat utrikesministern på vilket sätt hon kommer att verka för att kompensera polisen för de extra kostnader polisen har i samband med ordförandeskapet i EU. Utrikesministern har lämnat över frågan till mig. svarade jag på en fråga av om extra resurser till polisen under EU-ordförandeskapet. Jag svarade då att regeringen i årets budgetproposition har föreslagit den största satsningen någonsin på rättsväsendet. Utöver de förstärkningar som polisen fått i 1999 och budgetpropositioner har regeringen nu föreslagit att polisen ska få ytterligare . får polisen ett tillskott på och ytterligare . Enligt regeringens bedömning är resursförstärkningen tillräcklig för att polisen ska klara av sina åtaganden med anledning av ordförandeskap i EU utan att den övriga polisverksamheten blir lidande. Jag vill också framhålla att det är som ansvarar för fördelningen av budgetmedel mellan polismyndigheterna. Om någon polismyndighet har ett särskilt stort resursbehov med anledning av EU-ordförandeskapet @ eller av andra skäl @ kan myndigheten ta upp frågan med i den budgetdialog som hålls . Regeringen har också i budgetpropositionen slagit fast att den avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12231 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:231 om elektrifieringen på landsbygden har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att de fastigheter som fortfarande saknar elström och som uppfyller gällande regler ska få elanslutning inom en rimlig tid. I samband med behandlingen av budgetpropositionen beslutade om ett nytt stödsystem för landsbygdens elförsörjning. Bidragsprogrammet omfattar i ett första steg . I samband med beslutet betonade näringsutskottet vikten av att bestämmelserna för stödprogrammet ges en distinkt utformning så att den utgiftsnivå som regeringen har förutsatt kan hållas (bet. 1998/99:NU3). Villkoren för stödet regleras i förordningen (1999:189) om stöd till viss elektrifiering som trädde i kraft . Utgångspunkten för såväl regeringens föreskrifter som för svenska kraftnäts prioriteringar är att så många personer som möjligt ska kunna dra nytta av de resurser som har avsatts för stödet. Svenska kraftnäts erfarenheter av denna bidragsverksamhet redovisas i budgetpropositionen . Av redovisningen framgår att av sammantaget 97 ansökningar har stöd beviljats i 45 fall till en sammanlagd kostnad av . För att så många fastigheter som möjligt så fort som möjligt ska kunna beviljas bidrag har valt att avvakta med projekt som är mer kostsamma till senare beslutstillfällen. Det innebär att den sökande i vissa fall får vänta på ett definitivt besked om stöd. Enligt Svenska kraftnäts senaste lägesrapportering var antalet vilande ansökningar 34 stycken. Det sammanlagda ansökningsbeloppet för dessa uppgår till ca , vilket i genomsnitt motsvarar ca per fastighet. Det framgår av redovisningen att kostnaderna för elanslutning av vissa fastigheter är mycket höga. Eftersom det sammanlagda bidragsbeloppet är begränsat måste en prioritering mellan ansökningarna göras. De ansökningar som uppfyller de allmänna villkoren men inte tillhör de som prioriterats i första hand har alltså möjlighet att beviljas stöd . Jag har full förståelse för att de människor som får beskedet att deras ansökan kvarstår till en senare beslutsomgång kan känna sig både otåliga och besvikna. Med hänsyn till tidigare ställningstagande kan jag inte i detta skede föreslå en utökad ram för stödet.
frs · GO12232 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:232 om har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att fler bilister ska använda . Frågan är ställd mot bakgrund av ett uttalande av miljöministern om biltrafiken över . kör mellan 5 500 och 8 500 bilar över bron beroende på veckodag. Öresundsbrokonsortiets prognos på i genomsnitt 11 800 fordon per dag är tänkt att nås efter en inkörningsperiod . Konsortiet har bedömt att trafikmängden kan variera mellan ca 6 000 och 12 000 fordon per dag . Som jag ser det ligger trafikmängderna inom ramen för gjorda prognoser. I avtalet med regleras att alla kostnader som är förknippade med Öresundsförbindelsen i sin helhet ska täckas av det gemensamma konsortiet genom särskilda avgifter för trafiken på förbindelsen, s.k. trafikantavgifter. Trafikantavgifterna ska fastställas av konsortiet. Konsortiet marknadsför också bron. Om konsortiet inte skulle kunna driva bron enligt villkoren i avtalet får det återkomma till de två regeringarna. Regeringen har i proposition 1999/2000:66 redovisat sin uppfattning att huvudprinciperna i avtalet ska ligga fast men att utgångspunkten för konsortiets fastställande av taxorna bör kunna ske med annan grund än färjetaxorna vid Helsingborg@Helsingör. I så fall ska regeringen återkomma till .
frs · GO12233 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:233 om reseskatt har frågat mig när jag avser att ta initiativ till en ändring av regeln om vad som ska räknas som tjänsteställe. Frågan ställs mot bakgrund av att den som t.ex. inbjuds för intervju eller att medverka i en debatt i ett TV-program kan bli skyldig att betala skatt för flygresa som har bekostats av programföretaget. För den som har kortvariga arbeten och uppdrag av det slag som nämner gäller i allmänhet att arbetsorten är tjänsteställe. Det medför att resor som uppdragstagaren gör till och från den tillfälliga arbetsorten inte är att anse som en tjänsteresa utan en s.k. inställelseresa. Utgifter för inställelseresor och resor till och från arbetet i övrigt får dras av bara till den del de under ett beskattningsår sammanlagt överstiger . Detta innebär att den skattskyldige inte alltid får avdrag för sina faktiska utgifter i samband med kortvariga arbeten och uppdrag. Utgifter för tjänsteresor får däremot dras av från första kronan. Frågan om den skattemässiga behandlingen av kostnadsersättning som utgår i samband med inställelseresor och om avdrag för sådana resor har behandlats av Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94). Betänkandet bereds inom . Regeringen har för avsikt att under det närmaste året redovisa de förslag som bedöms vara nödvändiga för denna typ av resor.
frs · GO12235 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:235 om regionalpolitiken har frågat mig när regeringen avser att lämna den regionalpolitiska propositionen till . Den regionalpolitiska utredningens slutbetänkande överlämnades till regeringen . I samband med detta har arbetet med en kommande proposition inom politikområdet påbörjats inom . Utredningens betänkande har bl.a. skickats ut på remiss till drygt 190 olika instanser. ska remissyttrandena ha inkommit till . Det förtjänar att påpekas att regeringen har att ta ställning till ett antal frågor som är nära förknippade med varandra, och som även kan vara av betydelse för arbetet med en regionalpolitisk proposition. Det handlar om den pågående och utvärderade försöksverksamheten med regionalt självstyre, den näringspolitiska myndighetsöversynen, nästa generation regionala tillväxtavtal samt inriktningen av den framtida infrastrukturpolitiken. Med utgångspunkt i detta har regeringen bedömt det som rimligt att överlämna en proposition om den framtida regionalpolitiken till .