ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12483 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:483 om plötslig spädbarnsdöd har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ge plötslig spädbarnsdöd resurser för att fortsätta med sitt stödjande och förebyggande arbete kring spädbarnsdödlighet i . Jag fick en fråga från på samma tema så sent som för sedan och konstaterade då att staten genom har gett föreningen ekonomiskt stöd under ett flertal år. har av statsfinansiella skäl fått minskade anslag vilket i sin tur lett till att organisationsstöden generellt sett har skurits ned. Detta har drabbat samtliga organisationer. Föreningen har även genom Allmänna arvsfonden fått ekonomiskt stöd. erhöll föreningen ekonomiskt stöd genom samarbetsorganisationen , där föreningen ingår, för ett informations- och utvecklingsprojekt. Allmänna arvsfonden kan ge projektstöd men den kan däremot inte ge löpande verksamhetsstöd. Det arbete som plötslig spädbarnsdöd gör utgör en mycket värdefull insats för de drabbade föräldrarna. Det sker glädjande nog en positiv utveckling inom området eftersom vi kan konstatera att antalet fall av plötslig spädbarnsdöd har minskat dramatiskt , mycket tack vare en välfungerande mödra- och barnhälsovård. Förebyggande insatser, ökad kunskap och forskning om spädbarnsdöd är frågor som prioriteras högt inom regeringen. Min förhoppning är att plötslig spädbarnsdöd kommer att finna en lösning på sin ekonomiska situation bl.a. genom stöd från kommuner och landsting.
frs · GN12484 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:484 om kulturens betydelse för regional tillväxt har frågat mig hur jag avser att verka för att lyfta frågan om kulturens betydelse för den regionala tillväxten i vid ministermöten. Att främja tillväxt är en viktig del i den regionala näringspolitiken. I Regional tillväxt @ för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204) introducerade regeringen en ny regional näringspolitik. I propositionen betonas att kulturen är en betydelsefull faktor för den regionala utvecklingen. Regionala tillväxtavtal är ett instrument i den regionala näringspolitiken. Tillväxtavtalen syftar till effektivare samordning mellan politikområden och sektorer som främjar tillväxt och sysselsättning. Avtalen ska innehålla ett program med regionalt prioriterade åtgärder samt överenskommelser mellan olika aktörer om genomförande och finansiering av åtgärderna. I en skrivelse den 6maj 1998 erbjöd regeringen länsstyrelserna och självstyrelseorganen i de län som bedriver försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun att initiera, driva och samordna arbetet med regionala tillväxtavtal. Samtliga län antog erbjudandet. Avtalen utarbetas i breda regionala partnerskap med företrädare för såväl privat som offentlig sektor. Samtliga län redovisade sitt avtalsarbete till regeringen . Avtalen studeras inom , bl.a. med syfte att ge underlag för att utveckla arbetsprocessen och avtalens innehåll. I anslutning till arbetet med tillväxtavtalen har länen på olika sätt gjorts uppmärksamma på kulturens betydelse för regional utveckling. Syftet har varit att beskriva de möjligheter till regional utveckling och ökad välfärd som satsningar på kulturområdet kan ge. För , samt har i regleringsbrev ställts målet att de ska öka sitt deltagande i pågående regionala processer genom samråd och insatser inom sitt kompetensområde och därmed bli en aktiv part i genomförandet av de regionala tillväxtavtalen. verkar alltså för att kulturens betydelse i högre grad än ska beaktas i det regionala arbetet för att främja tillväxt. Jag delar i detta avseende uppfattning. Dock vill jag tillägga att kultursatsningar i detta syfte alltid måste vara förenliga med kulturpolitiska målsättningar. Frågor om kultur och utveckling är aktuella i många europeiska länder och ett ökat internationellt erfarenhetsutbyte ser jag här som värdefullt. Självfallet gäller detta även de nordiska länderna och diskussioner pågår i olika former vid nordiska kulturministermöten.
frs · GN12485 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:485 om skyddad adress har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja förhållandet att en persons sekretesskyddade adressuppgift, genom ett beslut om utvidgat besöksförbud, lämnas ut till den person som förbudet avser. Jag är som statsråd förhindrad att närmare kommentera det enskilda fall som beskriver i sin fråga, men har inhämtat att överåklagaren vid i i sitt tillsynsarbete kommer att granska ärendets hantering. bedriver flera av rättsväsendets myndigheter ett arbete som syftar till att förbättra skyddet för hotade personer. Det finns flera metoder för att skydda personer som utsätts för hot, allt från kvarskrivning, sekretessmarkering i folkbokföringsregistren och användande av fingerade personuppgifter till fysiska skyddsåtgärder som livvaktsskydd. Avsikten med besöksförbudsreglerna är att ge hotade och förföljda människor ett skydd mot fortsatt förföljelse. Reglerna ger skydd t.ex. i de ofta förekommande situationerna när en man som har dömts för någon form av övergrepp mot en kvinna ständigt uppehåller sig mycket nära hennes bostad enbart i syfte att trakassera henne, utan att förfarandet kan anses utgöra hemfridsbrott eller ofredande. Ett beslut om besöksförbud möjliggör ett polisingripande i en situation där en person är utsatt för förföljelse varigenom polisen kan förhindra att övergrepp sker och motverka fortsatt förföljelse. Bestämmelser om besöksförbud finns i lagen (1988:688) om besöksförbud, m.m. Av 1§ framgår att ett förbud får meddelas en person att besöka eller på annat sätt ta kontakt med annan person eller att följa efter denna person. Av 2§ framgår att om det kan antas att ett besöksförbud enligt 1§ inte är tillräckligt, får förbudet utvidgas till att avse förbud att uppehålla sig i närheten av en annan persons bostad eller arbetsplats eller annat ställe där den personen brukar vistas. Vilken eller vilka skyddsåtgärder som är lämpliga att använda måste bedömas i varje enskilt fall. Besöksförbud kan meddelas utan att den som åläggs förbudet får upplysning om adressen till den som ska skyddas med förbudet. I Riksåklagarens åtgärdskatalog om säkerhet och skydd för bevispersoner (Metodfrågor 1997:1) anges dock att det i praktiken inte är möjligt att meddela ett s.k. utvidgat besöksförbud utan att ange adressen i beslutet. Om det med hänsyn till de sekretesskyddade uppgifter som kan finnas i ett enskilt fall är möjligt och lämpligt att meddela ett beslut om besöksförbud och hur det i så fall ska formuleras måste prövas särskilt av den som beslutar om skyddsåtgärden. I de flesta fall aktualiseras en fråga om besöksförbud i samband med en brottsutredning. Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med Riksåklagaren, , och utarbeta ett förslag till ett nationellt handlingsprogram för skydd av vittnen, målsägande och andra bevispersoner. Enligt riktlinjerna för uppdraget ska det nationella handlingsprogrammets syfte vara att samordna de insatser som behövs för att skydda bevispersoner från repressalier och hot i anledning av deras medverkan i brottsutredningar.
frs · GN12486 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:486 om hanteringen av skattelagarna har frågat mig om vilka åtgärder jag överväger att vidta för att göra skattelagarna enklare, rakare och mer begripliga samt för att förändra attityderna hos vissa delar av skattemyndigheterna. Skattetilläggen är ett område som det särskilt refereras till. antog en ny inkomstskattelag. I lagen har samlats i stort sett alla regler om hur man beräknar underlaget för statlig och inkomstskatt och om skatteberäkningen. Lagen ersätter trettiofem skattelagar. Syftet med den nya lagen är att inkomstskattelagstiftningen ska bli överskådlig och mer lättillgänglig. Ett flertal utredningar har haft som övergripande mål att förenkla skattesystemet. Som ett exempel kan nämnas (Fi1995:05) som har lagt fram förslag till förenklingar i sitt betänkande Självdeklaration och kontrolluppgifter @ förenklade förfaranden (SOU 1998:12). Utredningen föreslår bl.a. att alla fysiska personer, även näringsidkare, ska använda samma blankett för självdeklaration, en allmän självdeklaration. Denna blankett ska vara förtryckt med sådana uppgifter som skattemyndigheten fått kontrolluppgifter om. En gemensam deklarationstidpunkt föreslås för samtliga självdeklarationer. Förslagen bereds inom . Regeringen är väl medveten om att skattetilläggsinstitutet har utsatts för kritik. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra en förutsättningslös översyn av skattetilläggsinstitutet (skattetilläggskommitté, Fi1998:07). Däri ingår bl.a. att överväga skattetilläggens förhållande till artikel6 i (dir. 1998:34). Som framgår arbetar regeringen aktivt med att försöka förenkla reglerna på skatteområdet. Jag har för avsikt att även fortsättningsvis inom regeringen arbeta för att lagstiftningen på skatteområdet ska vara så enkel och förutsebar som möjligt. När det gäller attityderna hos skattemyndigheterna kan generellt sägas att ett av målen för skatteförvaltningen är att tillhandahålla god service och information. antogs en ny kontrollpolicy. En av utgångspunkterna är att de flesta skattebetalare vill göra rätt för sig och att den frivilliga medverkan ska understödjas av väl utbyggd service och information. Kontrollen ska förebygga och åtgärda fel och fusk. Den ska ha en preventiv effekt så att individens förtroende för kontrollen upprätthålls. Jag utgår ifrån att skatteförvaltningen följer den antagna policyn.
frs · GN12487 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:487 om statliga bolags verksamhet i porrbranschen har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder så att statliga bolag inte ska tjäna pengar i porrbranchen. Jag vill göra mycket klart att statliga företag har ett självklart ansvar att se till att inte ha varor och tjänster i sitt utbud som är pornografiska eller på annat sätt oetiska. Mot den bakgrunden är det mycket glädjande att har avvecklat den kanal som hänvisar till. Men jag vill betona att det inte är regeringens uppgift att driva bolagen och besluta om vilka produkter och tjänster som bolagen ska tillhandahålla utom i de fall företagen har särskilda av beslutade uppgifter. Dessa beslut fattas av företagens styrelser och ledningar.
frs · GN12488 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:488 om tillväxtavtalen i har, mot bakgrund av rubriker i en dalatidning om att regeringens planerade åtgärder på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten inte är finansierade och att detta går ut över de regionala tillväxtavtalen i länen, frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta. I den refererade tidningsartikeln ska ha anförts att regeringen, för att få pengar till försvarsbeslutet, tar av anslaget till regionerna, vilket bl.a. drabbar . Artikeln syftar troligtvis på anslaget för Allmänna regionalpolitiska åtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, som kan användas för olika regionalpolitiska åtgärder. Anslaget disponeras huvudsakligen av länsstyrelserna. En del av anslaget disponeras av () och regeringen. Totalt uppgår anslaget för till ca . Därtill kommer en till anslaget knuten bemyndiganderam som uppgår till ca . Bemyndigandet ger möjlighet att fatta beslut om medel som kommer att utbetalas . Länen har tilldelats totalt ca i anslag och ca i bemyndigande. anslag är och dess bemyndigande . Regeringen har till sitt förfogande ca i vardera anslag och bemyndigande. uppgick anslaget totalt till och bemyndigandet till ca . Anslaget är alltså större än för medan bemyndigandet är lika stort. Alla län har fått ett större anslag för att bl.a. ha möjlighet att betala ut medel till olika typer av utvecklingsprojekt. Orsaken till att länen fått ett mindre bemyndigande är främst att regeringen har avsatt anslag och bemyndigande för åtgärder i kommuner med särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Behovet av åtgärder i samband med dessa uppmärksammas också i vissa av de regionala tillväxtavtalen. i har, liksom övriga län, fått ett större anslag och ett mindre bemyndigande än . Andelarna är dock lika stora som . Regeringen har givit () i uppdrag att bl.a. se över om den nuvarande bemyndiganderamen är väl avvägd mot anslaget, med särskilt beaktande av de olika stödens utformning och syften. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 2maj 2000. ESV ska dock senast den 1mars 2000 redovisa sin bedömning av om bemyndiganderamen för bl.a. är väl avpassad till den nuvarande nivån på anslaget. Det är viktigt att påminna om grundtanken med de regionala tillväxtavtalen, nämligen att prioriterade åtgärder för ekonomisk tillväxt och sysselsättning ska finansieras av olika parter i samverkan. Det nämnda anslaget för regionalpolitiska åtgärder är endast en av de finansieringkällor som kan komma i fråga. Avslutningsvis vill jag påpeka att Moderata samlingspartiet i sin budgetmotion har föreslagit att detta anslag ska minska kraftigt både . Minskningarna föreslås uppgå till respektive .
frs · GN12489 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:489 om förlängd tandhygienistutbildning har frågat mig om jag avser förlänga grundutbildningen för tandhygienister till 120 poäng. Regeringen lämnade i sin proposition Reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112) förslag till en ny tandvårdsorganisation. Regeringen tog i propositionen inte ställning till tandhygienistutbildningens längd men angav sin avsikt att ge i uppdrag att bedöma eventuella utbildningsmässiga och ekonomiska konsekvenser av förslaget om en ny tandvårdsorganisation. Regeringen har dock avvaktat projekt avseende översyn av framtida kompetensfördelning mellan olika yrkeskategorier i tandvården. I projektet ingick även att se över utbildningskapaciteten . Detta projekt avslutades med en rapport . Efter att ha tagit del av avser regeringen att lämna ovan nämnda uppdrag till . I ett sådant uppdrag bör såväl tandhygienistutbildningens innehåll, längd som dimensionering ses över. Om en förlängning av utbildningen till tandhygienist anses nödvändig, kommer regeringen att efterfråga vilka konsekvenser detta kan få för tandhygienistutbildningens dimensionering.
frs · GN12490 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:490 om åtgärder inom regionalpolitiken har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att pågående eller planerade projekt och stödinsatser inom den s.k. lilla regionalpolitiken ska kunna genomföras. syftar på projekt som avses finansieras med medel från anslaget för Allmänna regionalpolitiska åtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Anslaget används för olika regionalpolitiska åtgärder och disponeras huvudsakligen av länsstyrelserna. Även de regionala självstyrelseorganen tilldelas medel inom detta anslag. En del av anslaget disponeras av () och regeringen. Totalt uppgår anslaget för till ca och det till anslaget knutna bemyndigandet till ca . Bemyndigandet ger möjlighet att fatta beslut om medel som kommer att utbetalas . Länen har tilldelats totalt ca i anslag och ca i bemyndigande. anslag är och dess bemyndigande . Regeringen har till sitt förfogande ca i vardera anslag och bemyndigande. uppgick anslaget totalt till och bemyndigandet till ca . Anslaget är alltså högre än för medan bemyndigandet är lika stort. Alla län har fått ett högre anslag än för att bl.a. ha möjlighet att betala ut medel till olika typer av utvecklingsprojekt. Orsaken till att länen fått ett lägre bemyndigande är främst att regeringen har avsatt anslag och bemyndigande för åtgärder i kommuner med särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Länens beslutskapacitet för avgörs bl.a. av vilka belopp länsstyrelserna m.fl. har beslutat om och och vilken utbetalningsprofil dessa beslut har. Därför är det svårt att bedöma konsekvenserna av neddragningen av bemyndigandet och ökningen av anslaget för respektive län . Länsstyrelserna m.fl. ska lämna ett budgetunderlag till regeringen av vilken bl.a. den prognostiserade beslutskapaciteten för ska framgå. Regeringen har givit () i uppdrag att bl.a. se över om den nuvarande bemyndiganderamen är väl avvägd mot anslaget, med särskilt beaktande av de olika stödens utformning och syften. Uppdraget ska redovisas till regeringen . ESV ska dock redovisa sin bedömning av om bemyndiganderamen är väl avpassad till den nuvarande nivån på anslaget. Regeringen avser att i vårpropositionen ta ställning till ESV:s bedömning av bemyndiganderamens storlek.
frs · GN12491 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:491 om åldersgräns på pornografiska tidningar har frågat justitieministern om hon är beredd att verka för en åldersgräns för köp av pornografiska tidningar. Frågan har överlämnats till mig. Frågan om en åldersgräns för köp av pornografiska tidningar har behandlats i vid olika tillfällen . Exempelvis avstyrkte en motion om en sådan åldersgräns i betänkandet 1997/98:KU19 Tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden @ barnpornografifrågan m.m. Utskottet hänvisade till den lagstiftning som förbjuder olaga våldsskildring och var inte berett att föreslå ytterligare lagstiftningsåtgärder på området (s.53). Enligt kan den som i bild skildrar sexuellt våld eller tvång med uppsåt att bilden eller bilderna sprids eller som sprider en sådan skildring dömas för olaga våldsskildring (16kap. Begås gärningen genom tryckta skrifter ska gärningen anses som ett tryckfrihetsbrott (7kap. 4§13 tryckfrihetsförordningen). Samma fråga behandlades därefter av utskottet i betänkandet 1998/99:KU22 Tryck- och yttrandefrihetsfrågor. Utskottet hänvisade till det förra betänkandet och tillade att man anser det viktigt att samhället på olika sätt försöker motverka pornografi, men att detta inte i första hand ska ske genom lagstiftning. Opinionsbildningens betydelse framhölls särskilt. Inte enbart TV, radio och tidningar utan även politiska partier, föreningar, offentliga personer och privatpersoner har, anförde utskottet, en viktig roll när det gäller att motverka pornografi i alla dess former. kan detta skapa värdefulla attitydförändringar (s.27). Utvecklingen på informationsteknikens område går mycket fort. Pornografiska skildringar kan därför spridas, inte bara genom tidningar, utan genom en rad andra kanaler, inte minst TV och Internet. Genom den nämnda lagstiftningen om olaga våldsskildring är de grövsta formerna av pornografiska bilder kriminaliserade, även när de publiceras i tidningar och andra tryckta skrifter. Bortsett från denna form av nödvändig kriminalisering anser jag emellertid att det inte i första hand är påkallat med lagstiftning utan med opinionsbildning och utbildningsinsatser. är jag inte beredd att verka för en åldersgräns för köp av pornografiska tidningar.
frs · GN12492 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:492 om forskning inom ekologiskt lantbruk har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en större satsning på forskning inom ekologisk produktion ska kunna genomföras nu i samband med det nya 20-procentsmålet. Inledningsvis vill jag understryka att jag generellt anser att forskning har en viktig del i utvecklingen av de areella näringarna och utvecklingen av dessa mot ekologisk hållbarhet, men även till stöd för jordbruks-, fiske- och livsmedelspolitiken. Jag är väl medveten om att det behövs forskning kring ekologiska produktionsformer för att den ekologiska odlingen ska fortsätta att utvecklas. Jag vill till att börja med peka på att det vid (), men även vid andra universitet och högskolor, bedrivs forskning inom olika discipliner som är relevant för utvecklingen av ekologiskt lantbruk, likaväl som för övrigt lantbruk. Som har noterat tilldelade regeringen för perioden 1997@1999 Skogs- och jordbrukets forskningsråd () för att planera och genomföra ett forskningsprogram för ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion. (Därutöver har fördelat i genomsnitt till projekt av utvecklings- och försökskaraktär.) När denna satsning gjordes förutsågs en forskningspolitisk proposition . På grund av genomförda forskningspolitiska utredningar har regeringen inte kunnat lägga en proposition tidigare. En ny proposition planeras nu kommande höst. program avslutades och en utvärdering av detta har inkommit till . Utvärderingen kommer att kunna utgöra del i underlaget för ställningstaganden i den kommande forskningspolitiska propositionen. planerar jag att lägga ut ett uppdrag för att kartlägga tillgänglig forskning rörande miljöeffekterna, såväl positiva som negativa, av ekologisk produktion. Syftet med kartläggningen är att identifiera eventuella kunskapsluckor inom området. Min förhoppning är att även resultatet av kartläggningen ska kunna utgöra underlag för den kommande forskningspolitiska propositionen. Jordbruksdepartement har ansvar för både ett universitet, SLU, och ett forskningsråd, . För mig som jordbruksminister är det inte minst mot denna bakgrund viktigt att slå vakt om resurserna för forskning och utbildning inom departementets ansvarsområde. Det är min förhoppning att regeringen ska kunna satsa nya resurser på forskning om ekologiskt lantbruk. Jag kan dock inte komma med några utfästelser om resurser till detta område.
frs · GN12493 · 2000-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:493 om råttförsök om homosexualitet och 502 om djurförsök har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få denna typ av forskning att upphöra. Vidare har frågat hur jag avser verka för att garantera att den vetenskapliga forskningen i tjänar individens och samhällets bästa i enlighet med de etiska principer som fastställts av . Enligt de allmänna riktlinjer som antogs av fattar statsmakterna övergripande forskningspolitiska beslut medan organ med sakkunskap inom berörda områden beslutar om närmare medelsfördelning och verksamhet. Enligt beslut av har staten ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet. Det är alltså inte regeringens sak att styra forskningens inriktning annat än i övergripande termer. Forskningsetiska frågor är enligt regeringens mening mycket angelägna och en parlamentarisk kommitté, med som ordförande, har haft till uppgift att analysera de etiska frågor som uppstår i forskningsprocessen. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och regeringen avser ta ställning till dessa frågor i den kommande forskningspropositionen. Enligt 49§ djurskyddsförordningen (1988:539) ska den djurförsöksetiska nämnden i sin bedömning ta hänsyn till å ena sidan försökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuret. Nämnden ska avslå en ansökan om att få använda djur för vetenskapliga ändamål, om sådan användning inte kan anses angelägen från allmän synpunkt. Nämnden ska också avslå en ansökan om sådan användning av djur, om det är möjligt att få likvärdig kunskap genom andra metoder. Jag har i andra sammanhang fått frågan om vad som menas med att användningen av djur ska anses vara "angelägen från allmän synpunkt". Regeringen har den 22december 1999 fattat beslut om att tillsätta en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av förutsättningarna för den djurförsöksetiska prövningen. Utredaren ska analysera de etiska bedömningsgrunder som tillämpas och överväga förbättringar av prövningen. Begreppet "angelägen från allmän synpunkt" kommer att analyseras inom ramen för utredningen. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Jag kommer därefter ta ställning till en eventuell skärpning av den djurförsöksetiska prövningen så att framtida prövningar av djurförsök kan ske utifrån en fördjupad etisk bedömning Jag kan varken kommentera eller ta ställning till enskilda ärenden som handläggs vid olika myndigheter. Ministerstyre är förbjudet enligt den svenska grundlagen. Enligt min mening är det dock av yttersta vikt att den granskning som sker av de etiska aspekterna då ett forskningsprojekt är föremål för prövning fungerar väl.