ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12194 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:194 om flyttningen av har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att flytten av ska hållas inom rimliga ekonomiska ramar. I mitt tidigare svar till beträffande omlokaliseringen av redogjorde jag för bakgrunden till regeringens förslag samt att det pågående omstruktureringsarbetet fortlöper enligt de planer Försvarsmakten beslutat (svar på fråga 1999/2000:1341 ). Jag framhöll också i mitt svar att Försvarsdepartementet noga följer myndighetens omstruktureringsarbete. Den av beslutade omlokaliseringen innebär att flyttas från /till /för att samlokaliseras med Livgardet (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Regeringen fattade beslut om ändring av regleringsbrev för Försvarsmakten med anledning av beslut om proposition 1999/2000:30. Jag har ånyo erfarit från Försvarsmaktens högkvarter att omlokaliseringen fortgår enligt den planering som myndigheten beslutat. Den av Försvarsmakten upprättade omstruktureringsplanen utgår från de kalkyler som upprättades av myndigheten inför beredningen av regeringens proposition 1999/2000:30. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa det omfattande omstruktureringsarbete som pågår inom Försvarsmakten.
frs · GO12195 · 2000-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:195 om samordning av utbildning inför internationella insatser har frågat mig vad som har hänt med förslaget om samordning av internationell utbildning inför internationella insatser. Utredningen som hänvisar till överlämnade betänkandet (SOU 1999:29) Internationell konflikthantering @ att förbereda sig tillsammans. Betänkandet var på remiss till . bemyndigades chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra rekryteringen av svensk personal till internationella insatser inom ramen för konfliktförebyggande och konflikthanterande verksamhet. Utredningen överlämnade betänkandet (SOU 2000:74) Att verka för fred @ ett gemensamt fredscentrum . Betänkandet skickades på remiss och svar ska vara inlämnat . Under arbetet med att analysera remissinstansernas yttranden över betänkandet Internationell konflikthantering @ att förbereda sig tillsammans framkom att utredningens förslag hade likheter med de förslag som lades fram i det andra betänkandet Att verka för fred @ ett gemensamt fredscentrum. Beredningsarbetet är nu inriktat på att båda utredningarna ska analyseras i ett sammanhang. Denna analys kommer följaktligen att ske efter .
frs · GO12197 · 2000-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:197 om försäljning av statlig mark i skärgården har frågat mig om jag kommer att ta initiativ för att införa moratorium när det gäller försäljning av statlig egendom i skärgården. Regeringen har vidtagit specifika åtgärder för . beslutades t.ex. tillsammans med och berörda kommuner om ett program "Utvecklingsförutsättningar i " som uppgår till ca under perioden 1998@2000. Regeringen bidrar inom programmet med för att täcka vissa initialkostnader i samband med utlokaliseringar av statliga myndigheter och andra offentliga verksamheter. Övriga medel, dvs. ca ska bl.a. användas till generella utvecklingsinsatser för att stimulera företagandet och boendet i skärgården. En myndighet som förvaltar fastigheter får sälja fastigheter om den inte alls eller endast i ringa utsträckning behövs i statens verksamhet. Hänsynen till kulturminnesvården, totalförsvaret och naturvården kan utgöra särskilda skäl för att en fastighet fortfarande ska ägas av staten. Försäljning av fastigheter ska genomföras på affärsmässiga grunder. Den säljande myndigheten ska värdera egendomen för att fastställa marknadsvärdet. Försäljning av egendom sker i första hand genom anbudsförfarande. har beslutat att statliga myndigheter inte får förvalta bostäder för uthyrningsändamål, dock gäller detta inte när en fastighet eller byggnad innehåller bostad som inte kan avskiljas från fastigheten eller byggnaden i övrigt och inte för utlandsmyndigheter. Vad avser försvarets neddragningar har riksdag och regering beslutat att sälja de fastigheter, mark och byggnader, som Försvarsmakten inte längre kommer att nyttja i anledning av försvarsbeslutet om att avveckla delar av försvarets grundorganisation. Staten har funnit att dessa fastighetsbestånd på ett effektivt och ekonomiskt gynnsamt sätt inte kan användas för andra statliga ändamål. En förändring av ägandet av fastigheterna genom utförsäljning kommer sannolikt att innebära en förädling och utveckling av fastighetsbestånden på vissa orter. De flesta lotsstationer förvaltas av och verket har i samband med vissa rationaliseringsåtgärder beslutat att sälja vissa lotsstationer eftersom de inte längre används för sitt ursprungliga ändamål. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att ta initiativ för att införa moratorium när det gäller försäljning av statlig egendom i skärgården.
frs · GO12198 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:198 om polisens resurser har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att polisen ska få de instrument man behöver i jakten på IT-bedragare. fråga berör två skilda förhållanden. Det ena avser polisens IT-stöd i verksamheten såsom tillgång till Internet, det andra avser polisens möjligheter att bekämpa brott som begås via Internet. Som regeringen har framhållit i budgetpropositionen är det angeläget att polisväsendet använder modern teknik för att effektivisera verksamheten. arbetar med en gemensam strategi för IT och inom styrelsen har det skapats en särskild enhet som har fått ett helhetsansvar för all verksamhetsutveckling, inklusive utveckling och förvaltning av IT-system. Det pågår också ett intensivt arbete med att ta fram de tekniska hjälpmedel som polismyndigheterna behöver. I fråga om polisens möjligheter att bekämpa brott som begås via Internet vill jag mena att det finns en spetskompetens inom polisen på att spåra brottslingar på Internet. I vår lagstiftning regleras polisens rätt att få trafikdata genom tele- och Internetoperatörer i två olika regelverk. Det sker i bestämmelser om hemlig teleövervakning och i telelagen. Skillnaden mellan dessa två regelverk är bl.a. att hemlig teleövervakning sker i hemlighet och kräver ett beslut av domstol, medan telelagens bestämmelser medger att brottsbekämpande myndigheter vänder sig direkt till teleoperatörerna för att få ut trafikdata för förfluten tid. Som tar upp i sin fråga ersätter de brottsbekämpande myndigheterna teleoperatörerna för det arbete de utför. Det gäller vare sig det är fråga om hemlig teleövervakning eller en begäran enligt telelagen. I enskilda förundersökningar måste de brottsbekämpande myndigheterna givetvis göra prioriteringar. Alla omständigheter som kan leda till en uppgift av betydelse för utredningen kan inte undersökas. Därför kan det inträffa att polisen i en enskild förundersökning prioriterar möjligheten att få fram andra uppgifter framför möjligheten att få fram trafikdatauppgifter. Bekämpningen av IT-relaterad brottslighet är till största delen en internationell fråga. Inom pågår ett intensivt arbete med att ta fram en konvention om IT-relaterad brottslighet. Konventionsarbetet tar särskilt sikte på tvångsmedel för att underlätta utredningar av IT-relaterad brottslighet och det internationellt rättsliga samarbetet på detta område. deltar aktivt i och ställer sig positivt till det arbetet, som kan komma att kräva vissa ändringar i vår nuvarande lagstiftning på detta område. Konventionen ser jag som ett första viktigt steg i den internationella kampen mot IT-relaterad brottslighet. Mot denna bakgrund ser jag inte behov av att vidta ytterligare åtgärder på detta område.
frs · GO12199 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:199 om extra resurser till polisen under EU-ordförandeskapet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att kompensera polisen för det resurskrävande merarbete som väntar , så att den övriga polisverksamheten ej blir lidande. Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit den största satsningen någonsin på rättsväsendet. Utöver de förstärkningar som polisen fått i 1999 och budgetpropositioner har regeringen nu föreslagit att polisen ska få ytterligare . får polisen ett tillskott på och ytterligare . Enligt regeringens bedömning är resursförstärkningen tillräcklig för att polisen ska klara av sina åtaganden med anledning av ordförandeskap i EU utan att den övriga polisverksamheten blir lidande. Det är som ansvarar för fördelningen av budgetmedel mellan polismyndigheterna. Om någon polismyndighet anser att resursbehovet är särskilt stort med anledning av EU-ordförandeskapet har den möjlighet att ta upp frågan med i den budgetdialog som hålls . Regeringen har i budgetpropositionen slagit fast att den avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12200 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:200 om tilläggsdirektiv till har frågat mig när jag avser att ge det tilläggsdirektiv som beslutat om. I det uppdrag som (Ju 1999:10) fick ingår både att göra en översyn av bestämmelse om olaga diskriminering och att utreda behovet av och formerna för en reglering av ett motsvarande generellt förbud mot diskriminering i näringsverksamhet av personer med funktionshinder. har därefter, mot bakgrund av de hinder i tillgänglighet som funktionshindrade möter på andra områden än i näringsverksamhet, som sin mening gett till känna (bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) att uppdrag bör utvidgas så att frågan om tillgänglighet i vid bemärkelse belyses. Regeringen har ännu inte tagit ställning till hur detta tillkännagivande ska tas om hand. Frågan är av flera skäl långt ifrån okomplicerad. Ett skäl är att det inte minst i det internationella samarbetet, bl.a. inom EU, har inträffat åtskilligt av betydelse för lagstiftningen mot diskriminering sedan fick sitt uppdrag. Internationellt diskuteras ibland en generell reglering mot diskriminering, omfattande i princip alla områden av samhällslivet och gällande oavsett på vilken grund en person diskrimineras. De gällande svenska förbuden mot diskriminering återfinns däremot i olika regelsystem för olika samhällsområden och diskrimineringsgrunder. utskott har uttalat sig för en översyn av frågan om en eventuell samordning av diskrimineringslagstiftningen. Vi befinner oss nu i något av en principiell vägvalsdiskussion när det gäller hur vi i ska gå vidare med diskrimineringsfrågorna. I den diskussionen finns det många hänsyn som gör sig gällande. I detta sammanhang är det också lämpligt att diskutera frågan om tillgänglighet i vid bemärkelse. Frågorna bereds nu inom . Jag vill mot denna bakgrund inte föregripa regeringens ställningstagande till hur tillkännagivande om tillgänglighet i vid bemärkelse ska tas om hand.
frs · GO12202 · 2000-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:202 om offentligt register för odling av GMO-grödor har frågat jordbruksministern om regeringen kommer att verka för en förändrad svensk ståndpunkt i fråga kom ett offentligt register för odling av GMO-grödor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan berör framför allt den pågående revideringen av EU-direktivet 20/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Eftersom verkar för en ökad öppenhet i GMO-frågan har vi under hela revideringsprocessen verkat för att få in tydliga krav på märkning och ökad öppenhet för allmänheten i beslutsprocessen. Detta har vi också lyckats med, vilket framgår av den gemensamma ståndpunkten rådet tagit. I samband med att den gemensamma ståndpunkten togs underströk bl.a. i en deklaration vikten av att kommissionen möjligt presenterar ett förslag om spårbarhet och märkning av GMO i alla led i produktionskedjan. Kommissionen kommer presentera sin syn på hur detta kan uppnås. Ett av huvudsyftena med ett offentligt register är bl.a. att underlätta för spårbarhet av GMO genom hanteringskedjan, vilket i sin tur kan säkerställa märkning av slutprodukten. Ett sådant spårbarhetssystem bör därför omfatta alla genmodifierade organismer och inte enbart grödor som genmodifierats såsom nu föreslagits av parlamentet. har därför hävdat att frågan om eventuella register i stället ska hanteras i kommissionens kommande förslag om spårbarhet och märkning. I den mån det visar sig att ett register kommer att underlätta ett system för märkning och spårbarhet avser jag att under de diskussionerna verka för att ett sådant register upprättas. När det gäller frågan om register för alla kommersiella odlingar av grödor som genmodifierats har rådet under förlikningen begärt ett förtydligande från parlamentet om vad parlamentet avser med registret och hur det ska hanteras i praktiken. Parlamentet tydliggjorde att man inte har avsett att kräva ett införande av ett obligatoriskt register för odlingar med genetiskt modifierade grödor som satts ut på marknaden. Däremot skulle man välkomna att frivilliga sådana system och register upprättas. Enligt min mening är det nödvändigt att diskutera hur vi på olika sätt, t.ex. genom register, kan säkerställa att korrekt information blir tillgänglig för allmänheten. Jag utgår därför från att det kommande förslaget från kommissionen om spårbarhet och märkning leder till en diskussion så att vi får ett fungerande öppet system som ger människor rätt att göra sina egna val när det gäller genmodifierade produkter.
frs · GO12203 · 2000-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:203 om Kvarkentrafiken har frågat mig om regeringen kommer att ta initiativ till en fortsatt trafik över Kvarken mellan och 2001. En utgångspunkt i den svenska transportpolitiken är att interregionala nationella och internationella transporter ska bedrivas på kommersiella grunder utan statliga subventioner. Färjetrafiken Umeå@Vasa mötte helt nya förutsättningar med anledning av att taxfreeförsäljningen upphörde och trafiken på sträckan skulle ha lagts ned utan ett statligt och regionalt engagemang. Regeringen gjorde då bedömningen att det fanns ett transportbehov som på kort sikt inte kunde lösas på annat sätt. Därför beslutade regeringen, tillsammans med den finska regeringen, att upphandla färjetrafik i enlighet med EU:s riktlinjer för allmän trafikplikt . Det har dock visat sig att det faktiska transportbehovet överskattades i samband med upphandlingen och trafiken har varit mycket olönsam trots det kraftiga offentliga stödet. Läget har dessutom försämrats av ett högt oljepris. Detta har fått till följd att rederiet nu beslutat avveckla trafiken . Syftet med upphandlingen var att ge berörda parter rådrum för att hitta ett annat trafikkoncept som anpassats till den faktiska efterfrågan. Såvitt jag erfarit har vissa anpassningsförsök gjorts men dock inte så omfattande som hade behövts. Det finns inget som ändrar bedömningen att upphandlingen är en tillfällig lösning och en fortsättning är därför inte aktuell. Enligt den information jag fått gör det finska kommunikationsministeriet inte heller någon annan bedömning. Beträffande den akuta situationen som uppstått så visar den på att passagerarunderlaget är ytterst begränsat och att dagens trafikkoncept inte är hållbart. Ett ytterligare statligt tillskott är därför inte transportpolitiskt motiverat. följer dock noga utvecklingen, bl.a. genom täta kontakter med det finska och representanter för regionen.
frs · GO12204 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:204 om döva studenters situation på högskolor och universitet har frågat mig vad jag avser att göra för att de döva ska ha automatisk rätt till en minskning av antalet poäng som () kräver för att få studiemedel. Att få studiemedel är en rättighet som är förenad med vissa villkor. Ett sådant villkor är krav på studieresultat. Efter en individuell prövning, där hänsyn ska tas till förhållanden av personlig natur som kan ha påverkat studieresultaten, kan CSN medge undantag från de krav på studieresultat som annars skulle gälla. Som förhållanden av personlig natur kan enligt CSN:s praxis räknas t.ex. egen sjukdom, nära anhörigs sjukdom, dödsfall i familjen, vård av sjukt barn, vård av närstående, barnpassningssvårigheter och funktionshinder som medför att den studerande är oförmögen att läsa i normal studietakt. Jag anser att nuvarande ordning är rimlig mot bakgrund av att utgångspunkten för studiemedelssystemet är att samma förutsättningar ska gälla för samtliga studiemedelstagare och att det inte med automatik görs någon skillnad mellan personer som på något sätt är funktionshindrade och andra studerande. Många döva och andra funktionshindrade personer klarar av normal studietakt. Att redan från början ställa lägre krav på dessa studerande och därmed särbehandla dem skulle strida mot det etablerade synsättet att inte särbehandla personer med funktionshinder. är det rimligt att CSN kan medge undantag från uppställda krav på studieresultat utifrån en individuell prövning. Mot denna bakgrund anser jag att det inte är motiverat att vidta några åtgärder i denna fråga.
frs · GO12205 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:205 om rasistiska brott och brott mot homosexuella har frågat vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att lagstiftningen och regeringens egna regleringsbrev till rättsväsendet ska följas. Frågan är ställd mot bakgrund av att en inspektion som gjort vid i visat på brister i polismyndighetens handläggning av brott med rasistisk eller homofobisk bakgrund. Som påpekar är bekämpningen av brott med rasistiska eller homofobiska förtecken prioriterade verksamhetsområden för polisen. Det finns därför anledning att se allvarligt på den kritik som framför i sitt inspektionsprotokoll. Jag har inhämtat från i att man tar kritik på mycket stort allvar och redan har vidtagit vissa åtgärder. Myndigheten kommer att följa upp samtliga punkter i protokollet. Det förtjänar att påpekas att protokoll inte bara innehåller kritik. Där framgår också att den öppna polisen och Säkerhetspolisen har ett väl fungerande samarbete som lett till att en rad brott begångna av personer inom den rasistiska miljön klarats upp. I sammanhanget förtjänar också att nämnas de stora och framgångsrika insatser mot rasister som gjorts , bl.a. i Klippantrakten. Regeringen vidtar alla åtgärder som den har möjlighet till för att de prioriteringar som ställs upp också ska få genomslag i verksamheten. Regeringen fastställer riktlinjer för polisverksamheten i regleringsbrevet. genomför också fortlöpande resultatdialoger med . Det är ansvar att som central förvaltningsmyndighet inom polisväsendet se till att riktlinjerna får genomslag i verksamheten. Detta sker bl.a. genom inspektioner och fortlöpande resultatdialoger med myndigheterna. redovisade sitt regeringsuppdrag att, som ett led i kampen mot brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag, upprätta en strategi för att säkerställa att personalen har god kunskap om grunden för dessa brott och om situationen för de grupper som utsätts för dem. Utbildningsstrategin är ambitiös och omfattande och kommer att genomföras . I sina reviderade planeringsförutsättningar för 2001@2003 anför att det inom området rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska brott är angeläget att polismyndigheterna organiserar arbetet och skapar rutiner som gör att brottens särskilda karaktär kan upptäckas redan vid upptagningen av brottsanmälningarna. Alla brott där det kan finnas ett sådant motiv ska tas fram och behandlas med förtur. När det gäller brott med känd gärningsman ska åklagare snabbt kopplas in. Avslutningsvis vill jag framhålla Säkerhetspolisens arbete för att öka vår kunskap inom området. redovisar Säkerhetspolisen utvecklingen av bl.a. brott med inslag av antisemitism, rasism och homofobi. Denna statistik är offentlig och publiceras i skriften Brottslighet kopplad till rikets inre säkerhet. Den kunskap som Säkerhetspolisens arbete resulterar i är ett bidrag till en effektiv bekämpning av dessa brott.
frs · GO12206 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:206 om medföljande make/maka vid UD-tjänst har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att medföljande make/maka till utlandsplacerade tjänstemän ska kunna behålla sitt ekonomiska oberoende. Inom UD arbetar vi aktivt för att medföljarna ska kunna arbeta såväl under utlandsstationeringen som i . har UD en handläggare som sysslar med medföljarfrågor på heltid. Jag vill först nämna några exempel på vad UD gör och kommer att göra för att medföljarna ska kunna arbeta under makens/makans utlandsstationering: har träffat bilaterala avtal om arbetstillstånd för medföljare med , , och . Dessutom har svenska medborgare rätt att arbeta i EU-länderna samt i , och genom . Vi arbetar aktivt med att få fram ytterligare avtal. Utrikes Marknadstjänster, UDM, är ett informellt nätverk bland medföljarna som startade , med stöd från departementet. Nätverket har 180 medlemmar och har varit framgångsrikt med att uppnå sitt syfte, nämligen att skapa arbetsmöjligheter för medföljare. För att hjälpa medföljarna att förbli attraktiva på arbetsmarknaden lämnar UD bidrag till kompetensutveckling. UD har två hemsidor som vänder sig till medföljarna med information och förmedling av arbetsuppdrag. Vidare kan jag nämna att UD inbjuder UD-makarna till ett seminarium som behandlar medföljarfrågor. Tjänstemännen erhåller utlandstillägg för merkostnader som uppstår under utlandsstationering. Dessa tillägg inkluderar i förekommande fall medföljartillägg, som ej är pensionsgrundande. Tilläggen betalas till UD-tjänstemannen, eftersom departementet ej har anställningsavtal med medföljarna. När det gäller den viktiga pensionsfrågan vill jag nämna att UD betalar en pensionspremie varje utlandsmånad för att förbättra medföljarnas pensionsskydd. Vid hemkomsten erbjuder UD medföljarna rådgivning om arbetsmöjligheter, studier m.m. har initiativ tagits till att skapa en gemensam nordisk databas med uppgifter om medföljare till anställda vid nordiska företag och förvaltningar som är placerade i utlandet. Världen och vårt svenska samhälle förändras och vår utrikesförvaltning följer aktivt med i denna process. Det krävs mycket av UD-tjänstemännen liksom av medföljande familjemedlemmar. Jag är införstådd med att UD-livet innebär att familjemedlemmar får göra uppoffringar som vi inte fullt ut kan kompensera. Min avsikt är att fortsatt aktivt arbeta för att stötta och förbättra villkoren för dem, inte minst eftersom jag också anser att detta är en viktig jämställdhetsfråga.