ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121262 · 2000-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1262 om offentlighetsregler inom EU har, med anledning av ett förslag till beslut i rådet om ändring i de nuvarande reglerna om allmänhetens tillgång till rådets handlingar, frågat mig på vilket sätt jag avser att i ministerrådet verka för att de tidigare beslutade reglerna om handlingsoffentlighet inom EU:s institutioner även efterföljs på områdena EU:s säkerhetspolitik, civil krishantering och det militära samarbetet. Regeringen bedriver ett hårt och målmedvetet arbete för att reglerna om handlingsoffentlighet inom EU:s institutioner ska medföra en betydligt större handlingsoffentlighet än vad som följer av nuvarande regler. Öppenheten är en av de viktigaste beståndsdelarna i den svenska politiken för en modernisering av EU. röstade därför i Coreper nej till det aktuella förslaget. har även i rådet röstat mot beslutet att ändra de nuvarande reglerna. ståndpunkt är att de aktuella kategorierna av handlingar kan ges tillräckligt skydd av klara och tydliga sekretessbestämmelser. Vidare har tillsammans med , och avgivit en förklaring, där motsätter sig att handlingar på grund av deras klassificering undandras tillämpningsområdet för de nuvarande reglerna. Denna förklaring kommer att bifogas rådets beslut. Viktigt är också att ändringen endast är provisorisk, eftersom nuvarande regler om handlingsoffentlighet måste anpassas eller upphävas när den kommande rättsakten under artikel 255 i fördraget träder i kraft. Jag kommer därför att arbeta intensivt för att de handlingar som undandragits från tillämpningsområdet för de gällande reglerna ska omfattas av den kommande rättsakten. Detta arbete pågår redan, dels genom förhandlingar på arbetsgruppsnivå, dels genom diskussioner med de berörda institutionerna och de enskilda medlemsstaterna. Jag har vidare lagt upp ett reseschema för tiden juni@november 2000 som omfattar möten med representanter för flertalet medlemsstater samt härutöver parlamentets talman, rådets generalsekretariat och kommissionen. Vid mötena kommer jag att kraftigt betona att inte kan acceptera att kategorier av handlingar undantas från tillämpningsområdet för om handlingsoffentlighet.
frs · GN121263 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1263 om ansvaret för rikstäckande kassaservice har frågat på vilket sätt han avser att den rikstäckande kassaservicen, som Posten enligt postlagen haft ansvaret för, ska garanteras också . berör frågan om den framtida kassaservicens omfattning och utformning. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Ansvaret för den grundläggande kassaservicen enligt postlagen åligger staten. Det statliga ansvaret har sedan säkerställts genom ett avtal med genom vilket påtar sig skyldigheten att tillhandahålla en grundläggande kassaservice. Avtalet har förlängts att gälla till den 1april 2001 i avvaktan på den fortsatta beredningen av hur ansvaret ska säkerställas framöver. Jag vill redan nu framhålla att det statliga ansvaret enligt postlagen är oförändrat och att regeringen anser det vara viktigt att det även framöver finns tillgång till kassatjänster. Jag vill dock inte föregripa frågans beredning genom att uttala mig närmare i frågan.
frs · GN121264 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1264 om vägar har frågat mig vilka överenskommelser jag avser göra med vad gäller förhöjd standard av vägnätet. Regeringen har ekonomiska vårproposition meddelat att vissa planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer att genomföras under perioden 2001@2003 men att en fortsatt god vägstandard ska upprätthållas vad gäller drift- och underhållsinsatser på vägarna. Regeringen avser också att skapa förutsättningar för bl.a. ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. pågår regeringens arbete med budgeten för . Inom ramen för detta arbete övervägs vilka resurser som ska avsättas för investeringar, drift och underhåll av vägnätet. Regeringen har bedömt att den planerade infrastrukturpropositionen bör senareläggas. Regeringen vill bl.a. avvakta en studie som pågår inom och som behandlar om och i så fall vilka möjligheter som finns till alternativ finansiering av vägar och järnvägar. Studien genomförs för att undersöka om alternativ finansiering kan ge utrymme för fler och bättre investeringar och om staten kan erhålla effektivitetsvinster som medför lägre kostnader för att hålla infrastrukturen. Jag vill understryka att genomförandet av nuvarande långsiktsplaner för investeringar i vägar, järnvägar och åtgärder i regional transportinfrastruktur avseende åren 1998@2007 fortsätter. Dessa planer innehåller objekt på samtliga de vägar som tar upp i sin fråga.
frs · GN121266 · 2000-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1266 om produktionen av oljeväxter har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att rädda och bevara den svenska oljeväxtodlingen. I detta sammanhang förs fram som en ytterligare faktor som förvärrar situationen för oljeväxtodlingen den kampanj som kommissionen just nu påbörjat för att stimulera försäljningen av olivolja i gemenskapen. Det är riktigt att Europeiska kommissionen satte i gång en kampanj för försäljning av olivolja inom gemenskapen. Det är det senaste av en lång räcka av liknande program som har genomförts alltsedan 1980 i syfte att genom andra åtgärder än stöd till producenter finna vägar att utveckla olivoljesektorn som helhet. Det pågående programmet som är det sjunde i ordningen har en total budget på 35 meuro, löper och är det första som omfattar samtliga medlemsstater. Det senast avslutade programmet som löpte omfattade av praktiska skäl endast tolv av de dåvarande medlemsstaterna. Kommissionen ser dock över och samordnar systemet för hur gemenskapen ska marknadsföra jordbruksprodukter såväl mot tredje land som mot gemenskapsmarknaden. Ett horisontellt regelverk för gemenskapsåtgärder riktade mot tredje land har antagits. Ett liknande regelverk för marknadsföringsåtgärder riktade mot gemenskapsmarknaden förväntas snart komma att presenteras av kommissionen med bl.a. förslag på en lista över tänkbara produkter som ska omfattas och ramarna för finansiering. Givetvis kommer vi att inför dessa diskussioner analysera förslaget noga med beaktande av en rad aspekter. Vad gäller situationen för oljeväxterna har alltsedan blev medlem i EU oljeväxtodlingen gått ned på grund av ett relativt lägre stöd i EU än vad vi tidigare hade i . Uppgörelsen om Agenda 2000 innebar att stödet sänktes ytterligare även om resultatet blev något bättre än vad kommissionen ursprungligen föreslagit. agerade i detta sammanhang för att särskild hänsyn skulle tas till odlingsförutsättningarna i de nordliga delarna av EU. Genom den utfasningsperiod som beslutades i Agenda har oljeväxtodlingen givits ett visst andrum och man undviker därmed en omedelbar nedgång i odlingen i norra . Vidare har ministerrådet i detta sammanhang även bett kommissionen att följa utvecklingen av oljeväxterna och från det att beslutet träder i kraft presentera en rapport. Denna rapport ska även åtföljas av lämpliga förslag om det skulle visa sig att produktionsmöjligheterna för oljeväxterna allvarligt skulle ha försämrats.
frs · GN121269 · 2000-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1269 om behov av utbildade psykologer har frågat vad jag avser att göra för att det också ska finnas tillräckligt med utbildade psykologer. ges psykologexamen vid sex universitet och mellan läsåren 1993/94 och 1998/99 antogs i genomsnitt 340 studenter till dessa utbildningar. Antalet studenter som examinerades efter genomgången psykologutbildning har ökat och uppgick /99 till 240 personer. I enlighet med gällande resurstilldelningssystem för universitets- och högskolesektorn beslutar inte statsmakterna om antalet nybörjarplatser för olika utbildningar. I stället är det upp till de enskilda lärosätena att inom vissa givna ramar anordna de utbildningsprogram och kurser som de själva bedömer sig ha ekonomiska och kvalitetsmässiga förutsättningar att bedriva undervisning i. Utöver resurstilldelningssystemet finns möjligheter att fastställa examensmål för universitet och högskolor. I budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.13) angav regeringen examensmål avseende grundutbildningsexamina för treårsperioden 1997@1999. Den gången fastställdes inte några examensmål för psykologexamen. Regeringen avser dock att återkomma i frågan i årets budgetproposition.
frs · GN121270 · 2000-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1270 om brott mot lotterilagen har frågat justitieminister om justitieministern avser föreslå förändringar så att intentionerna med lagen kan förverkligas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan, eftersom handlägger frågor som rör spel. Lotterier som anordnas för allmänheten regleras i lotterilagen. För att anordna lotteri krävs, med vissa undantag, tillstånd. Vadhållning är en form av lotteri. Enligt 54§ lotterilagen är det kriminaliserat att bl.a. uppsåtligen eller av grov oaktsamhet olovligen anordna lotteri. Denna straffbestämmelse kompletterades fr.o.m. den 1januari 1999 till att även omfatta den som i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte uppsåtligen främjar deltagande i ett utom landet anordnat lotteri, om främjandet särskilt avser deltagande från . Bakgrunden till att denna ändring av lotterilagen aktualiserades är att det engelska företaget () etablerade verksamhet genom att i en lokal på i ta emot vad. Polisen ingrep mot verksamheten och två personer åtalades för brott mot lotterilagen. Hovrätten ansåg att det rörde sig om främjande av deltagande i ett utom landet anordnat lotteri, vilket då var förbjudet men inte kriminaliserat. Regeringen överlämnade mot bakgrund av det inträffade ett förslag till om att ett främjande av deltagande i lotterier som anordnas utomlands borde kriminaliseras. Regeringen ansåg att en kriminalisering var nödvändig bl.a. för att säkerställa att överskottet från spelmarknaden i tillfaller staten, hästsporten och folkrörelserna. antog regeringens förslag till lag om ändring i lotterilagen. SSP:s försök till etablering i har således föranlett en skärpning av lotterilagstiftningen så sent som den 1januari 1999. Efter det att denna lagändring trätt i kraft har fyra fällande tingsrättsdomar meddelats för brott mot förbudet att främja deltagande i ett utom landet anordnat lotteri, där lotteriet anordnats av SSP. Samtliga domar har överklagats. Lotteriinspektionen är den myndighet som har den centrala tillsynen över att lotterilagen följs. Efter vad jag inhämtat så polisanmäler Lotteriinspektionen fortlöpande illegala etableringsförsök. Det ankommer därefter på polismyndigheten att följa upp dessa anmälningar. När det gäller handläggningen av de polisanmälningar som gjorts mot SSP vill jag erinra om att jag som finansminister inte får påverka eller kommentera enskilda ärenden. Polisväsendet ansvarar för att dess verksamhet bedrivs rättssäkert, effektivt och i överensstämmelse med de prioriteringar och riktlinjer som och regeringen har lagt fast. Regeringen avser dock att noga följa utfallet av de ovan nämnda överklagade domarna och, om det bedöms nödvändigt, överväga om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att upprätthålla intentionerna med lotterilagen.
frs · GN121271 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1271 om partnerskapsförrättning har frågat mig om jag har vidtagit någon åtgärd för att ge kyrkor och samfund möjlighet att inte bara förrätta vigsel utan också registrera partnerskap. har behandlat en näraliggande fråga, den om partnerskapsförrättare som förordnas av länsstyrelserna. I sitt betänkande 1999/2000:LU22 konstaterade lagutskottet att det alltjämt i vissa kommuner saknas av förordnade partnerskapsförrättare och underströk vikten av att det finns tillgång till förrättare för registrering av partnerskap över hela landet. framhöll att en sådan ordning skulle kunna åstadkommas genom att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. ansåg att det fick ankomma på regeringen att verka för detta och att regeringen i lämpligt sammanhang bör återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits och vilka resultat som uppnåtts. gav som sin mening regeringen till känna vad utskottet anfört (rskr. 1999/2000:218). Dessa frågor är under beredning i . Behöriga att förrätta borgerlig vigsel är domare i tingsrätt och de som har förordnat till vigselförrättare. och andra trossamfund har haft möjlighet att förrätta vigsel. En präst i är direkt behörig att vara vigselförrättare. För att en präst i ett annat trossamfund ska vara behörig att viga krävs att trossamfundet har fått Kammarkollegiets tillstånd och att prästen av Kammarkollegiet har förordnats att vara vigselförrättare inom samfundet. Förfarandet för registrering av partnerskap motsvarar formerna för borgerlig vigsel. Enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap är, på motsvarande sätt som gäller för borgerlig vigsel, domare i tingsrätt och de som har förordnat behöriga att registrera partnerskap. I förarbetena till lagen diskuterades inte en möjlighet för trossamfund att registrera partnerskap. Även enligt min mening saknas det skäl att i lag göra skillnad mellan rätten att förrätta vigsel och rätten att registrera partnerskap. Jag kommer därför att i lämpligt sammanhang ta initiativ till ett lagförslag som öppnar en möjlighet för trossamfund att registrera partnerskap. Det kan tilläggas att det inte är något trossamfund som har framfört önskemål till regeringen om att få en sådan möjlighet.
frs · GN121272 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1272 om handläggningstider för vapenlicenser har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att polisens handläggningstider i ärenden om tillstånd att inneha vapen ska bli kortare. En del av bakgrunden till fråga är att han informerat sig om att Falunpolisens handläggningstider i sådana ärenden är . I regleringsbrevet för avseende polisväsendet anges att polisen ska ge allmänheten god service genom tillgänglighet samt snabb och korrekt handläggning av förvaltningsärenden. Det anges vidare att polisens årsredovisning ska innehålla en nationell analys av verksamhetsutvecklingen i förhållande till det målet. Det är givetvis betydelsefullt för allas vår säkerhet att polisen är grundlig i sin prövning i ärenden om tillstånd att inneha skjutvapen. Därför anser jag att polisens nuvarande handläggningstider i vapenärenden inte är oacceptabelt långa. Jag utgår också från att privatpersoner som beställt vapen gör detta som ett led i en långsiktig planering, t.ex. inför en förestående jakt, och därför kan ansöka om tillstånd att inneha vapen. Dessutom är jag förvissad om att vapenhandlare gör sina affärsmässiga bedömningar mot bakgrund av annat än polisens handläggningstider i vapenärenden. För att underlätta polisens arbete och ytterligare förbättra kontrollen av skjutvapen har på regeringens förslag beslutat att nya databaserade vapenregister ska införas vid polisen. Jag har av fått veta att styrelsen håller på att införa ett datoriserat vapenärendesystem. Enligt styrelsen kommer det nya systemet att göra det möjligt att handlägga vapenärendena snabbare och effektivare.
frs · GN121273 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1273 om förbindelse till fastlandet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att möjligt ge invånare garanti för fast förbindelse med fastlandet året runt. Enligt vad jag erfarit beslutade att färjeleden till inte längre skulle vara en allmän färjeled. har dock fortsatt att driva denna färjeled som allmän. Enligt 22§ väglagen är det som prövar frågan om förändring av enskild väg till allmän och om förändring av allmän väg till enskild, s.k. indragning. Om en färjeled ska vara allmän eller enskild beslutas således inte i första hand av regeringen. Endast i de fall då beslut överklagas prövar regeringen denna typ av frågor. Regeringen beslutade den 18november 1999 att tillsätta en "Utredning om ekonomiska bestämmelser för enskilda vägar, m.m." (N1999:15). Jag har erfarit att avsikt är att bibehålla nuvarande ordning för förbindelsen till fram till att utredningen är genomförd. Beträffande förbindelsen till märkte tidigare ut den led som har använts för gångtrafik. Detta har upphört med, enligt uppgift för att man inte är beredd att ta ansvar för trafiksäkerheten på leden som främst används av snöskotrar. Det kan nämnas att den kollektiva trafiken ombesörjs med hydrokopter av Lokaltrafik.
frs · GN121274 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1274 om utbyggnaden av har frågat mig om utbyggnaden av till motorvägsstandard kommer att vara klar till 2007. Bakgrunden är en artikel i den 12juli där jag på frågan om när hela kan vara klar ska ha sagt att jag inte kan svara på den frågan. Väg E6 genom är enligt den nationella planen för vägtransportsystemet planerad att vara färdigställd . Mitt ansvar som näringsminister är att se till att får resurser för att genomföra nödvändiga investeringar. Jag har därför tillsatt en arbetsgrupp som utreder förutsättningarna att utnyttja alternativ finansiering. En utbyggnad av väg E6 genom förutsätter enligt tidigare avtal att passagen över avgiftsfinansieras. Avgörande för om E6 genom kan bli klar är också att kan få fram lagakraftvunna arbetsplaner för de olika delsträckorna. På vissa delsträckor arbetar med att ta fram vägutredningar inför regeringens tillåtlighetsprövning enligt .
frs · GN121275 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1275 om och världsarvsområdet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bibehålla och/eller förbättra världsarvsområdets karaktär i som E6 byggs ut till en standard som motsvarar den hårda och tunga trafiken som finns där. Frågan ställs mot bakgrund av att världsarvsområdet berörs av den nya sträckning som planeras för väg E6. arbetar med en vägutredning för E6 mellan och . Detta innebär att alternativa vägsträckningar studeras, bl.a. med hänsyn till miljöpåverkan. Enligt ska vissa större vägprojekt tillåtlighetsprövas av regeringen. Vägutredning utgör underlag för en sådan prövning. Jag kan inte nu föregripa regeringens kommande prövning av ärendet genom att uttala mig i frågan.
frs · GN121276 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1276 om Polenkabeln har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder med anledning av att Polenkabeln tagits i drift trots att prövning i kvarstår. Miljödomstolen i har tillåtit att Polenkabeln dras fram och beslutat att tillståndet får tas i anspråk utan hinder av att domen inte har vunnit laga kraft. har i särskilt beslut prövat om det finns skäl att stoppa det vidare arbetet. Jag är förvissad om att skyddet för miljön beaktats av domstolarna och har ingen anledning att nu vidta några åtgärder.
frs · GN121279 · 2000-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1279 om information om EU-finansierade projekt har frågat finansministern om han avser verka för att propagandan upphör eller åtminstone ersätts med relevant information om vem som finansierat de olika projekt där kräver att bli omnämnd. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. har uppenbarligen varit ute i Sommarsverige och upptäckt skyltar som informerar om att olika projekt delfinansierats av EU. Han tycker detta är pinsamt, särskilt som han tycker det är våra egna pengar och att nationell medfinansiering erfordras. Med inställning till EU, kan jag förstå att det kan vara besvärande att så konkret bli påmind om att vårt medlemskap bl.a. innebär ett stort återflöde av . Han vill också ge sken av att det mest handlar om staketmålning, skylttryckning, kurser i stenflisning etc. Låt mig därför först konstatera att utgör ett mycket kraftfullt instrument för att främja utvecklingen i berörda regioner. Besluten inom den regionala fonden och jordbruksfonden under perioden 1995@1999 beräknades således enligt ansökningarna bidra till att skapa eller bevara ca 70000 arbetstillfällen som 12000 nya företag beräknades tillkomma. Detta är alltså betydelsefulla insatser och jag har full förståelse för att EU vill öka allmänhetens medvetenhet om dess medverkan i den regionala utvecklingen. Frågan om information om projekt som delfinansieras av strukturfonderna regleras i en kommissionsförordning om de informations- och offentlighetsåtgärder som medlemsstaterna ska vidta när det gäller stöd från strukturfonderna. Där anges när och hur skyltar m.m. ska finnas när det rör sig om projekt som delfinansieras av EU. Självklart finns det inget hinder emot att även informera om andra medfinansiärers medverkan.
frs · GN121280 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1280 om bredband och ideella organisationer har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits för att de ideella organisationerna, t.ex. folkbildningen, ska kunna erhålla investeringsstöd vid bredbandsanslutningar. Av propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86), som också hänvisar till, framgår att flera åtgärder kommer att vidtas för att också glest bebyggda områden ska få möjlighet till bredbandsanslutningar. Ett par av dessa åtgärder har utretts (Kommunstöd till lokal IT-infrastruktur, SOU 2000:68, samt PM om skattelättnad för bredbandsanslutning, Fi 2000/2348) och är under beredning. Ytterligare ett utredningsuppdrag har lämnats till en särskild utredare som ska komma med ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram för bredbandskommunikation m.m. (dir. 2000:04). Uppdraget ska redovisas senast den 30oktober 2000. menar att eftersom ideella organisationer inte är momsredovisnings- eller skattskyldiga finns en uppenbar risk att dessa organisationer går miste om det beslutade investeringsstödet. Jag vill inte föregå regeringens och beslut i dessa frågor men några ord kan ändå nämnas om vad som framgår av de utredningar som är under beredning. När det gäller kommunstöd till lokal IT-infrastruktur så innebär utredarens förslag att stödet ska lämnas till kommunerna och inte till slutanvändaren. På detta sätt bör även stödet komma slutanvändaren till godo, oavsett om denne är skattskyldig eller inte. Förslaget om skattelättnad för bredbandsanslutning innebär att en skattereduktion kan ges till juridiska personer, enskilda näringsidkare och fastighetsägare. Skattereduktionen föreslås ske mot statlig och inkomstskatt samt statlig fastighetsskatt. Ideella föreningar som är skattebefriade på grund av att de enbart bedriver allmännyttig verksamhet kan av naturliga skäl inte dra nytta av detta stöd. Ideella föreningar som bedriver skattepliktig näringsverksamhet kan dock komma i fråga för stödet. I övrigt kan medlemmar i egenskap av privatpersoner utnyttja skattelättnaden.
frs · GN121281 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1281 om post- och bankservice i glesbygden har frågat hur han avser att verka för att säkra tillgången på post- och banktjänster för glesbygdens människor. berör frågan om den framtida kassaservicens omfattning och utformning. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Det statliga ansvaret för den grundläggande kassaservicen enligt postlagen är oförändrat. Ansvaret innebär att alla ska ha möjlighet att verkställa och ta emot betalningar. Vad gäller banktjänster i övrigt så omfattas dessa inte. Det statliga ansvaret har säkerställts genom ett avtal med genom vilket påtar sig skyldigheten att tillhandahålla en grundläggande kassaservice. Avtalet har förlängts att gälla till den 1april 2001 i avvaktan på den fortsatta beredningen av hur ansvaret ska säkerställas framöver. Jag vill redan nu understryka att regeringen anser det vara viktigt att det även framöver finns tillgång till kassatjänster i glesbygden. Jag vill emellertid inte föregripa frågans beredning genom att uttala mig närmare i frågan .