ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12449 · 2000-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:449 om lönediskriminering i statlig sektor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att löneskillnaderna på grund av kön inom statsförvaltningen ska minska för att helt försvinna. I sin fråga hänvisar till den statistik som SCB redovisar för att belysa löneskillnader mellan könen. För det statliga avtalsområdet tillhandahåller emellertid mer detaljerad och precis statistik. statistik visar att förhållandena inom staten är mer positiva än vad som är möjligt att utläsa ur SCB:s statistik. Regeringen lämnar en redogörelse baserad på statistik avseende dessa förhållanden till . Detta skedde senast i Årsredovisning för staten 1999 (skr. 1999/2000:150, s. 109@117) varför jag här endast kort sammanfattar vad statistiken visar. motsvarade de statsanställda kvinnornas löneandelar av männens lön. Förklaringarna till denna löneskillnad är flera. Att de statsanställda männen i genomsnitt har högre utbildning och oftare innehar högre befattningar är två viktiga faktorer i detta sammanhang. Vid jämförelser där hänsyn tas till likartade arbetsuppgifter ökar kvinnornas löneandel till av männens lön. De resterande kan dock inte förklaras med stöd av statistik. fick de statsanställda kvinnorna i genomsnitt större löneökningar än männen vilket medförde att kvinnornas löneandel ökade . Vi kan därför konstatera att även om förhållandena inom det statliga avtalsområdet inte är helt tillfredsställande så är de inte heller så nedslående som de kan framstå i SCB:s översiktliga statistik. Det finns dessutom tydliga indikationer på att utvecklingen går i rätt riktning. Detta beror delvis på de åtgärder som regeringen har vidtagit för att eliminera de osakliga löneskillnaderna inom staten. Ett exempel på en sådan åtgärd är att regeringen ålägger varje myndighet att redovisa vilket arbete som bedrivs för att kartlägga och eliminera osakliga löneskillnader och vilka åtgärder som vidtas för att män och kvinnor ska få lika möjligheter till utveckling och befordran (regeringsbeslut nr 13 och regeringsbeslut nr 3). I redovisningarna uppgav drygt hälften av samtliga myndigheter att de mot bakgrund av sina regelbundna kartläggningar av löneskillnader mellan könen vidtar aktiva åtgärder för att eliminera osakligheter. av myndigheterna uppger också att de vidtar aktiva åtgärder för att män och kvinnor ska få samma möjlighet till utveckling och befordran. Bland de större myndigheterna, med mer än 50 anställda, uppger att de vidtar åtgärder för att eliminera osakliga löneskillnader och hälften att de vidtar åtgärder för att män och kvinnor ska få samma möjlighet till utveckling och befordran. Detta är emellertid inte bara en angelägen fråga för det statliga avtalsområdet utan för hela arbetsmarknaden. Regeringen har därför initierat en skärpning av jämställdhetslagen i syfte att komma till rätta med de osakliga löneskillnaderna. Regeringen prioriterar således frågan om eliminering av osakliga löneskillnader, såväl inom det statliga avtalsområdet som på arbetsmarknaden i dess helhet.
frs · GO12450 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:450 om likhet inför lagen har frågat mig om jag avser att verka för att alla personer oavsett vilket land dessa kommer ifrån ska få sin ansökan om uppehållstillstånd prövad. Enligt är bakgrunden till frågan att ska ha förvägrat en amerikansk medborgare prövning av sina skyddsbehov och konstaterat att "är en internationellt erkänd demokrati och rättsstat". Som bekant är jag förhindrad att uttala mig om rättstillämpning i enskilda ärenden. I det här fallet vill jag ändå tillägga att jag erfarit att den person det handlar om har fått sin asylansökan fullständigt prövad av både dåvarande (numera ) och . Den berörda personen har anmält till . Det kan påpekas att domstolen beslutade att målet inte skulle tas upp till prövning eftersom det bedömdes vara uppenbart ogrundat. Svaret på fråga är att alla som ansöker om asyl i får sin sak individuellt prövad oberoende av vilket land den asylsökande kommer ifrån. Enligt utlänningslagen ges skyddet som flykting oavsett om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller dessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelse från enskilda. Den svenska tolkningen av stämmer väl överens med det synsätt som UNHCR har i sin .
frs · GO12451 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:451 om tillämpningen av har frågat mig om vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att och ska tillämpa fullt ut. Bakgrunden är, enligt , att en asylansökan från en man som åberopat att han utsatts för övergrepp av polisen i bedömdes vara uppenbart ogrundad och avslogs med hänvisning till att är en "internationellt erkänd demokrati och rättsstat". Enligt hänvisas ofta i beslut till att övergrepp begåtts av enskilda poliser eller militärer, t.ex. vad gäller kvinnor från och som utsatts för sexuella övergrepp. Givetvis är det allvarligt om poliser eller andra företrädare för statsmakten i ett land begår brott eller övergrepp. Om en svensk polisman begår övergrepp är han personligt straffrättsligt ansvarig för sina handlingar och kan dömas för brotten i domstol. Det avgörande @ i och i andra länder @ är om staten i fråga beivrar även brott som utförs av polismän eller andra myndighetsföreträdare. Det utgör grund för förföljelse i förhållande till andra länder enligt om statsmakterna understöder enskilda polismäns övergrepp och andra brott eller om statsmakterna på grund av bristande vilja eller bristande förmåga inte ingriper eller bereder de förföljda skydd. ändrades utlänningslagen på så sätt att det nu klart och tydligt framgår att skyddet som flykting ges oberoende av om förföljelse utgår från landets myndigheter eller dessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelse från enskilda. Den svenska tolkningen av stämmer väl överens med det synsätt som UNHCR har i sin . Jag vill framhålla att alla som ansöker om asyl i får sin sak prövad, oberoende av från vilket land han eller hon kommer. Som skriver i sin fråga kan jag som minister inte ha synpunkter på enskilda ärenden hos och . De handläggs självständigt av respektive myndighet. Även om jag således inte kan gå in närmare på det enskilda fallet har jag erfarit att den berörda personen har fått sin asylansökan fullständigt prövad av både dåvarande (numera ) och .
frs · GO12453 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:453 om taltidningsdistribution i glesbygd har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta för tidningsdistributionen i glesbygd. Frågan har ställts mot bakgrund av uppgifter om att Posten försämrat lantbrevbärarservicen genom att höja avgiften per abonnent och att fler abonnenter därmed riskerar att inte få sin tidning . Jag är medveten om de problem som tar upp i sin fråga och håller med om betydelsen av att alla medborgare kan få tillgång till sin tidning. Därför avser att i fortsättningen noga följa händelseutvecklingen vad gäller tidningsdistributionen i glesbygd.
frs · GO12454 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:454 om integrationen över har frågat mig om vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att påskynda arbetet med att riva barriärer i . Den är tillsammans med den danska regeringen engagerad i arbetet att genom att bl.a. avveckla olika hinder skapa möjligheter för en ökad integration i . Avstampet för arbetet att stimulera integrationen togs med den gemensamma regeringsrapporten , som presenterades . I rapporten kartlades hinder för integration inom ett flertal samhällsområden. gavs en rad rekommendationer för att där så är möjligt komma till rätta med problemen. För att driva regeringarnas arbete framåt har en dansk-svensk styrgrupp för Öresundsintegration tillsatts på statssekreterarnivå. I styrgruppen ingår från svensk sida representanter från Finans-, Närings- och Socialdepartementen samt från dansk sida motsvarande ministerier. presenterades en gemensam uppföljningsrapport om hur långt initiativen från den första rapporten har kommit. Av de 40 rekommendationerna har de flesta genomförts och endast ett fåtal var försenade, men är på god väg. Självklart löper processen vidare och det kräver en fortgående uppföljning samt en stor lyhördhet för nya hinder eller problem som kan dyka upp. God nytta när det gäller hanteringen av hinder erbjuder den informationsfunktion som med bl.a. statlig hjälp etablerats i . Denna består tillsammans med av en elektronisk informationsfunktion, ett callcenter samt för svensk del av ett informationskontor i , bestående av fem myndigheter. Det är viktigt att informera om skillnader i de fall där regelverken mellan och är olika och där harmonisering inte alltid är möjlig, åtminstone inte i det korta perspektivet. I sammanhanget bör understrykas de regionala aktörernas roll och ansvar för att skapa förutsättningar för integrationen. För att skapa dialog och erfarenhetsutbyte har regeringen inrättat en Öresundsdelegation där olika parter från den svenska delen av regionen och departement ingår. Jag instämmer helt i frågeställarens synpunkter om vikten för hela av att blir en tillväxtregion. Det här är ett centralt och uppfordrande arbete som har hög prioritet för svensk del. Vi avser att fortsätta värna samarbetet med för att ta våra gemensamma intressen till vara på bästa sätt, där givetvis barriärfrågorna är centrala.
frs · GO12455 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:455 om skogssänkor som framtida handelsvara i handeln med utsläppsrättigheter har frågat mig om regeringen tänker räkna med skogssänkor enligt Kyotoprotokollet och om skogssänkorna under några omständigheter kan räknas som handelsvara i en framtida handel med utsläppsrättigheter. Utsläppen av koldioxid från fossila bränslen och andra växthusgaser och de klimatförändringar som dessa utsläpp leder till är sannolikt det största miljöproblemet vi har . Eftersom detta är ett globalt problem måste internationella åtgärder vidtas. gäller detta främst industriländerna. En viktig fråga i de internationella klimatförhandlingarna är frågan om hur upptaget av koldioxid i skog och skogsmark, s.k. sänkor, ska räknas in i länders åtagande. En annan viktig fråga gäller vilka regler som ska gälla för handel med utsläppsrätter. Dessa frågor är emellertid inte färdigförhandlade eftersom klimatförhandlingarna i avbröts utan politisk överenskommelse. Åtgärder som leder till minskade utsläpp måste dock utgöra grunden i klimatarbetet. Det är viktigt att de regler som överenskoms internationellt för handel med utsläppsrätter och för hur sänkor ska beaktas blir rättvisa. Avgörande i de fortsatta förhandlingarna är att de regler som skapas ger drivkrafter för industriländerna att även vidta inhemska åtgärder som leder till minskade utsläpp. Hur sänkorna ska hanteras i den nationella klimatpolitiken kan endast läggas fast när klimatförhandlingarna slutförts. I det internationella klimatarbetet är EU en drivande kraft. Inom drygt tar över ordförandeklubban i . En viktig fråga för blir att driva arbetet vidare så att de utestående frågorna från kan lösas så att Kyotoprotokollet kan ratificeras av EU:s medlemsländer , dvs. efter och efter klimatkonventionens undertecknande.
frs · GO12457 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:457 om mönstringsförfarandet har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder med anledning av uppgifter i tidningen om att mönstringssystemet inte fungerar. Enligt min uppfattning fungerar dagens mönstringssystem till stora delar tillfredsställande även om det finns delar som kan utvecklas och förbättras. bedriver ett utvecklingsarbete inom detta område och har förbättrat mönstrings- och inskrivningssystemet . Exempelvis bedriver endagsmönstring i hög utsträckning och samarbetet med skolhälsovården håller på att utvecklas. Jag anser att detta är positivt. föreslår i sitt betänkande ett förändrat mönstrings- och inskrivningssystem. Betänkandet har varit remitterat och jag kan konstatera att det råder delade meningar bland remissinstanserna om utredningens förslag, framför allt vad gäller den till gymnasieskolorna utlokaliserade mönstringen. Förslagen bereds inom .
frs · GO12458 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:458 om och de blivande värnpliktiga har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förbättra Totalförsvarets pliktverks rutiner och verkets kommunikation med totalförsvarspliktiga. Det är min uppfattning att överlag har en bra kommunikation med de mönstrande och att de allra flesta av de mönstrande är nöjda med det bemötande de får och den kommunikation som sker mellan den enskilda och verket. arbetar kontinuerligt med dessa frågor. föreslår i sitt betänkande ett förändrat mönstrings- och inskrivningssystem. Betänkandet har varit remitterat och jag kan konstatera att det råder delade meningar bland remissinstanserna om utredningens förslag, framför allt vad gäller den till gymnasieskolorna utlokaliserade mönstringen. Förslagen bereds inom .
frs · GO12459 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:459 om könsköparlagen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att värnpliktiga och befäl inom Försvarsmakten inte bryter mot svensk lagstiftning utomlands. Jag har i tidigare frågesvar redovisat att regeringen anser det är av stor vikt att andelen kvinnor ökar bland totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt och officerare. Därför är det viktigt att den sociala miljön präglas av hänsyn och tolerans för att öka viljan bland kvinnor för att tjänstgöra i försvaret. Officerare har en viktig roll som föregångsmän för de totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt och som representanter för Försvarsmakten både i det svenska samhället och vid utlandsbesök. Om uppgifterna i stämmer så har de ansvariga befälen misslyckats med detta. Eftersom jag är överens med frågeställaren om att ett sådant beteende som redovisas i är oacceptabelt kommer jag att genom mina medarbetare hålla mig informerad om vad Försvarsmakten vidtar för åtgärder med anledning av uppgifterna i .
frs · GO12460 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:460 om sexuella trakasserier har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att inte någon ska utsättas för sexuella trakasserier. Regeringen anser att det är av stor vikt att andelen kvinnor ökar bland totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt och officerare. Därför är det viktigt att den sociala miljön präglas av hänsyn och tolerans för att öka viljan bland kvinnor för att tjänstgöra i försvaret. Regeringen har därför gett Försvarsmakten i uppdrag att i årsredovisningen redovisa en utvärdering och analys av de åtgärder som har vidtagits för att förebygga förekomsten av sexuella trakasserier i myndigheten. Försvarsmakten ska också redovisa hur arbetet med att införa lokala handlingsplaner mot sexuella trakasserier har bedrivits. Årsredovisningen ska inkomma till regeringen . Regeringen har vidare gett Försvarsmakten i uppdrag att redovisa och utvärdera de åtgärder som vidtas för att förhindra trakasserier som har inslag av rasism, främlingsfientlighet eller homofobi. Underlaget ska inkomma till regeringen .
frs · GO12461 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:461 om ett jämställt försvar har frågat statsministern vilka åtgärder han tänker vidta för att området jämställdhet även ska inkludera försvarspolitiken. Statsministern har bett mig svara på frågan då det rör området försvarspolitik. Jag har i ett tidigare frågesvar till redovisat min syn på de uppgifter som finns att läsa i tidningen . Eftersom jag är överens med frågeställaren om att ett sådant beteende som redovisas i är oacceptabelt kommer jag se till att frågan tas upp i de kontinuerliga dialoger som förs mellan Försvarsmakten och Försvarsdepartementet. Vad avser arbetet med jämställdhet så har regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att intensifiera arbetet med att öka antalet kvinnliga officerare. Försvarsmakten ska även i samverkan med utveckla informationen om kvinnors möjlighet att fullgöra värnpliktsutbildningen och aktivt verka för att fler kvinnor ska fullgöra värnpliktsutbildningen. Slutligen ska Försvarsmakten redovisa en handlingsplan för att öka andelen kvinnor som fullgör värnplikt.
frs · GO12462 · 2000-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:462 om strukturfondsprojekt och moms har frågat mig vilka åtgärder som jag är beredd att vidta för att skapa konkurrensneutrala villkor på momsområdet för projekt som bedrivs med stöd från strukturfonderna. Enligt den information som jag har fått beträffande hanteringen av mervärdesskatt i strukturfondsprojekt har bidrag från strukturfonderna kunnat utgå inklusive kompensation för mervärdesskatt i de fall projektägaren inte är momsregistrerad. Detta beror på att en projektägare som inte är momsregistrerad inte kan få tillbaka den mervärdesskatt som betalas på anskaffningar till projektet från staten. En förutsättning för att få stöd inklusive kompensation för mervärdesskatt är att projektägaren kan styrka med ett särskilt intyg från skatteförvaltningen att denne inte är momsregistrerad. Om projektägaren är momsregistrerad betalas medel ut exklusive kompensation för mervärdesskatt. Projektägaren yrkar i stället avdrag för den skatt han har betalat på inköpen till projektet i en vanlig skattedeklaration. Det har kommit till min kännedom att skattemyndigheterna i vissa fall i efterhand har konstaterat att projektet i sig inte har varit momspliktigt, dvs. att ingen utåtriktad skattepliktig omsättning av varor eller tjänster har ägt rum inom ramen för projektet. Skattemyndigheterna har därför på vissa håll underkänt avdragsyrkandena från momsregistrerade projektägare. För att förhindra att sådana problem som beskrivs i frågan uppstår bör, enligt min uppfattning, inte endast ett intyg avseende projektägarens skattestatus begäras in utan också en analys göras av projektets karaktär i momshänseende. () har upplyst mig om att man håller på att utarbeta en skrivelse som behandlar frågan om hur mervärdesskatten påverkas vid mottagande av bidrag från EU. I skrivelsen kommer RSV att ta ställning till vad som ska gälla beträffande avdragsrätten för sådan mervärdesskatt som är hänförlig till projekt som finansieras med bidrag från EU i syfte att få till stånd en enhetlig praxis i landet. När det därefter gäller projektägare som är kommuner och landsting ska dessa vara momsregistrerade för verksamhet som medför skattskyldighet. För verksamhet som inte medför skattskyldighet har kommuner och landsting rätt att få tillbaka betald mervärdesskatt från det särskilda kommunkontossystemet. Detta är dock ett av kommuner och landsting egenfinansierat system som bygger på att kommuner och landsting betalar in avgifter till systemet som ska täcka de återbetalningar av mervärdesskatt som görs från systemet. Alla kommuner och landsting bidrar med lika stora avgifter per invånare och det blir på så sätt en kollektiv finansiering av mervärdesskatten i denna verksamhet. Detta kan vara förklaringen till att offentliga projektägare får tillbaka mervärdesskatten som betalats inom ramen för det bidragsfinansierade projektet.
frs · GO12463 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:463 om tidsplan för utredningen om det fjällnära jordbruket har frågat mig vad jag avser vidtaga för åtgärder med anledning av tillkännagivande om det fjällnära jordbruket. gjorde i samband med behandlingen av budgetpropositionen för (bet. 1997/98:JoU01) ett tillkännagivande att regeringen i samband med förändringsarbetet av miljöprogrammet skulle beakta behovet av ett särskilt stöd till det fjällnära jordbruket. I regeringens skrivelse 1999/2000:14, En hållbar utveckling av landsbygden, m.m., konstaterade regeringen att den jordbruksmark som förekommer i fjälltrakterna, liksom all annan jordbruksmark, omfattas av möjligheten att erhålla ersättning för särskilda miljötjänster, t.ex. för miljövänlig vallodling eller betesdrift under förutsättning att uppsatta villkor uppfylls. Däremot gjorde regeringen i skrivelsen bedömningen att det faktum att jordbruket är fjällnära inte är en tillräcklig grund för att jordbruket ska kunna ersättas som någon miljövänlig produktionsform och att kriterierna för att berättiga till miljöersättning inte är uppfyllda. Ett viktigt mål för regeringen är att hela ska leva och utvecklas. Jordbruket har en viktig roll i norra och bidrar, förutom med grundläggande livsmedelsproduktion, till att upprätthålla sysselsättning, befolkning och samhällsstrukturer i dessa delar av landet. I samband med framtagandet av de två mål 1-programmen för norra gav regeringen de berörda länsstyrelserna i uppdrag att överväga införande och utformning av en särskild åtgärd för det fjällnära jordbruket. I båda programdokumenten för mål 1 finns nu resurser avsatta för utveckling av jordbruket och landsbygden i regionen. Både den södra och norra regionen har planerat särskilda åtgärder för att i ökad omfattning främja det fjällnära jordbruket och för att underlätta och främja en diversifiering av jordbruket. Högre investeringsstöd i inlandet, inriktning mot småskalig förädling och marknadsföring av produkter baserade på lokala råvaror och diversifiering kan nämnas som positiva inslag som påverkar inlandsjordbrukets konkurrenskraft och sysselsättningen på landsbygden i en positiv riktning. Vid sidan om de stöd som Norrlandsjordbruket får genom bl.a. miljö- och landsbygdsprogrammet har enligt fördraget om anslutning till EU rätt att lämna ett nationellt finansierat stöd till jordbruket i norra . Stöd lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. Stödet regleras av ett särskilt kommissionsbeslut. bereds nu frågan om stödnivåerna i det nationella stödet. En förändring av beslutet förutsätter förhandlingar med . Sammanfattningsvis medverkar åtgärderna i mål 1-programmen, det nationella stödet, miljöersättningarna och kompensationsbidraget i mindre gynnade områden till att upprätthålla ett öppet odlingslandskap och ett livskraftigt jordbruk i inland.