ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121147 · 2000-06-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1147 om svenska ambassaden i har frågat om jag avser vidta åtgärder för att förmå den svenska ambassaden i att inta en mer balanserad hållning till förhållandena i och avstå från att göra egenartade uttalanden om kurder och andra grupper som lever i . Innehållet i den artikel som åberopas av tycks ha orsakat missförstånd, vilket givetvis är olyckligt. Enligt de uppgifter jag fått har den nationalistiska marsch som åberopas i artikeln inte spelats i ambassadörens residens, utan den marsch som åsyftas är den turkiska versionen av den svenska sången jäntor, som ofta spelas i svensk-turkiska sammanhang. Några värdeomdömen om kurder i har inte framförts av ambassadören. Självklart åligger det en svensk ambassadör i att inta en balanserad hållning till förhållandena i . Ambassaden i följer i enlighet med regeringens prioriteringar särskilt frågor som rör de mänskliga rättigheterna i , inte minst situationen för personer tillhörande olika minoritetsgrupper. De krav jag i olika sammanhang har framfört om bristande respekt för mänskliga rättigheter i har i hög grad byggt på rapportering från ambassaden.
frs · GN121148 · 2000-06-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1148 om miljöfarligt avfall till har frågat mig, med anledning av de hälsoproblem som drabbat befolkningen i norra på grund av miljöfarligt avfall, vilka åtgärder den vidtagit för att svenska företag, vars verksamhet skadat människor och/eller natur utanför gränser, ska ta sitt ansvar och bidra till att lösa de problem som uppstått. Låt mig först och främst säga att den känner djup oro och olust inför de hälsoproblem som drabbat befolkningen i i norra och att alla berörda parter har ett gemensamt intresse av att kartlägga och lösa den uppkomna situationen på ett så konstruktivt sätt som möjligt. Låt mig också säga att miljölagstiftningen har förändrats sedan export till ägde rum. De åtgärder som efterlyser har således redan vidtagits. Det som inträffade kan inte inträffa igen. Det som har hänt är följande: Metall sålde från och våtverksslam till det chilenska företaget (enligt uppgift från chilenska naturvårdsmyndigheten ; hänvisar till ). PROMEL avsåg utvinna ädelmetaller ur det enligt uppgift ytterst giftiga slammet vid sin anläggning i i norra . upptäckte hälsoministeriet i att avfallet aldrig tagits till vara utan deponerats i öknen utanför Arica. Slammet ska ha innehållit mycket höga halter av bl.a. bly, arsenik, kvicksilver och kadmium. Detta har sedan lokalt kopplats till en hög frekvens av allvarliga sjukdomsfall då området intill avfallets förvaringsplats successivt bebyggts. Enligt uppgift från , som är den berörda tillståndsmyndigheten, har exporten skett enligt då gällande svensk miljölagstiftning och således har inga juridiska oegentligheter begåtts i av för exporten till . kan däremot sägas ha ett moraliskt ansvar. införde regler om export av miljöfarligt avfall. Tillstånd för export gavs av . Miljöfarligt avfall omfattade dock endast några fåtal avfallsslag. för den aktuella exporten klassades inte avfall som miljöfarligt. Internationellt påbörjades ett arbete med miljöfarligt avfall . Detta resulterade i om gränsöverskridande transporter, återvinning och bortskaffande av farligt avfall. Det grundläggande syftet med , som trädde i kraft , är att skydda människors hälsa och miljö vid gränsöverskridande transporter av farligt avfall. Parter till konventionen ska bl.a. se till att de har en miljöriktig hantering av farligt avfall och att produktionen av avfall minimeras. Det avfall som trots allt produceras ska tas om hand så nära sin källa som möjligt. Gränsöverskridande transporter av avfall ska endast tillåtas om den exporterande staten saknar teknisk kapacitet och nödvändiga anläggningar, förmåga eller lämpliga platser för ett miljömässigt omhändertagande av avfallet eller om avfallet i fråga behövs som råmaterial för materialåtervinnings- eller andra återvinningsindustrier i den importerande staten. har varit starkt pådrivande i arbetet på att ytterligare skärpa . Det skulle således vara förbjudet att genomföra sådan export från till .
frs · GN121153 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1153 om färjenäringens framtid har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att undvika att världens största färjerederi flaggar ut från med det stora sysselsättningsbortfall som följer för svenskt sjöfolk och landanställda. Jag har som också noterat för någon vecka sedan svarat på en fråga med samma innehåll. Jag svarade då med att hänvisa till att det inom påbörjats ett beredningsarbete för att utvärdera det nuvarande rederistödet som löper ut vid utgången av och att frågan om stöd till färjorna är en av de frågor som kommer att behandlas samt att avsikten är att i början av detta arbete behandla färjornas situation. Den beredning jag nämnde i mitt svar till pågår och jag kan därför bara hänvisa till mitt tidigare svar.
frs · GN121157 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1157 om den humanitära situationen i har frågat utrikesministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att avhjälpa den humanitära katastrofen i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I ett svar på en fråga från redogjorde jag för den humanitära hjälp som hade bidragit med till de nödlidande i . Sedan detta svar gavs har ett bidrag lämnats till på för mat och tält till internflyktingarna i . Det kan vidare noteras att av det totala svenska bidraget till UNHCR för på har allokerats till regionen och . har också beslutat att UNHCR får använda av del av det svenska bidraget som lämnats oallokerat för stöd och skydd till eritreanska flyktingar i , , Yemen samt internflyktingarna i . Från svensk sida kommer vi även fortsättningsvis att undersöka möjligheterna för ytterligare bidrag till FN eller enskilda organisationer.
frs · GN121158 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1158 om eritreanska barn och ungdomar i etiopisk fångenskap har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att i enlighet med UNHCR:s uppgifter kunna åstadkomma en samordnad EU- eller nordisk insats för att rädda barnen och ungdomarna i Didessa. Enligt uppgifter från ICRC (), som regelbundet besöker fånglägret i , finns ca 1200 civila fångar i lägret samt 600 krigsfångar. Några barn uppges inte finnas. är djupt oroat över de allvarliga humanitära konsekvenserna av den drygt konflikten mellan och . För att hjälpa de människor som drabbats av konflikten har vidtagit flera åtgärder genom stöd till appeller från internationella organisationer, särskilda insatser och omallokering av bistånd. Regeringen vidhåller sin inställning i tidigare frågesvar till att i första hand söka finna lösningar för flyktingar i närområdena. Om UNHCR bedömer att tillfällig evakuering till länderna utanför regionen skulle vara nödvändig för en del av de aktuella eritreanerna, är berett att överväga att delta i en samlad internationell insats tillsammans med bl.a. andra EU-länder.
frs · GN1250 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:050 om kustfiskets framtid har frågat mig om kustfiskets framtid och vilka åtgärder jag tänker vidta för att vi ska få klarhet i vad som händer i västerhavet. har fått i uppdrag att analysera det småskaliga kustfisket. I uppdraget ingår bl.a. att sammanställa de undersökningar som gjorts och som visat på vikande fiskbestånd i kustzonen, främst av gädda, abborre och torsk. Verket ska göra en samlad bedömning av orsakerna till dessa förhållanden och deras effekter för fisket. Uppdraget ska redovisas . Vid Havsfiskelaboratoriet i påbörjades ett projekt för att utröna orsakerna till de minskade torskbestånden. I projektet samarbetar laboratoriet även med och , som möter samma problem. Undersökningarna ska pågå innevarande år och resultat förväntas kunna redovisas . Först när jag tagit del av redovisning av sitt uppdrag och då Havsfiskelaboratoriet har lagt fram resultatet av sina undersökningar kan jag ta ställning till om ytterligare åtgärder är motiverade.
frs · GN12892 · 2000-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:892 om att inrätta ny lärlingsutbildning har frågat om jag avser att återkomma till med ett förslag till nytt lärlingssystem och i så fall när. beslutade med anledning av propositionen Gymnasieskola i utveckling @ kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169) att en reguljär lärlingsutbildning i gymnasieskolan ska införas . I propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1999/2000:68) föreslår regeringen att beslut ska upphävas. I stället föreslår regeringen att den försöksverksamhet med lärlingsutbildning som pågått bör modifieras och förlängas till en tidpunkt som är knuten till såväl resultatet av utredningen om gymnasieskolans framtida programutbud som kommande överväganden om den framtida eftergymnasiala yrkesutbildningen. Regeringen menar i direktiven till den kommitté som ska utreda gymnasieskolans utbud av studievägar att det finns skäl att överväga i vilka former lärande i arbetet ska erbjudas i den framtida gymnasieskolan. Under förutsättning att beslutar i enlighet med regeringens förslag avser regeringen att utfärda en förordning om förlängd försöksverksamhet med lärlingsutbildning senare denna vår. Regeringens förslag i proposition 1999/2000:68 bygger på ett ställningstagande av den arbetsgrupp med representanter för arbetsmarknadens parter som har regeringens uppdrag att bl.a. överväga frågor om utveckling av gymnasieskolans yrkesutbildning och samverkan mellan skola och arbetsliv. Regeringen avser att återkomma till med förslag när den fortsatta försöksverksamheten givit nödvändiga erfarenheter.
frs · GN12938 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:938 om felaktig placering i särskolan har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att inga andra barn än de som har verkliga behov av just den skolformen placeras i särskolan. Jag instämmer med om att särskolan är viktig för utvecklingsstörda barn som har behov av mycket stöd och hjälp. Målen och pedagogiken i särskolan är anpassade till dessa barns behov. Många föräldrar uttrycker sig också mycket positivt om särskolan och tycker att barnet får den hjälp och det stöd som behövs för att utvecklas optimalt. Av skollagen (1985:1100) framgår att barn i allmänhet ska tas emot i . Barn som inte bedöms kunna nå upp till kunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda ska tas emot i särskolan. Enligt uttalande i förarbetena till lagen bör beslut om särskoleplacering baseras på pedagogiska, psykologiska och vid behov medicinska utredningar. Vidare ska vårdnadshavarna enligt lagen (1995:1245) om försöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skolgång, lämna sitt medgivande till att barn tas emot i särskolan. Ett beslut om mottagande av en elev i särskolan bör med andra ord grundas på en noggrann prövning och bedömning. Jag delar helt uppfattning om att endast barn som tillhör särskolans personkrets ska gå i särskolan. Enligt varierar elevökningen starkt mellan kommuner och mellan län. Orsakerna bakom detta är inte klarlagda. Det har hävdats att elevökningen i särskolan beror på bristande resurser i som medfört att skolan inte klarar av alla elever i behov av särskilt stöd. har inte funnit att elevökningen i särskolan beror på felbedömningar vid placeringar, utan snarare på att särskolan blivit mer tillgänglig och att utvecklingsstörda elever har svårigheter att uppnå de mål i som tydliggjorts genom den nya läroplanen. Det är ändå uppenbart att det finns ett stort behov av att grundligt utreda orsakerna till elevökningen i landet. Jag anser att det är mycket väsentligt att skapa sig en god bild av elevutvecklingen och kvaliteten i särskolan. Regeringen har därför uppdragit åt att utöka tillsynen av särskolan samt djupare analysera elevökningen och kvaliteten i särskolan. Jag avvaktar med stort intresse redovisning av uppdragen.
frs · GN12939 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:939 om betyg före årskurs8 har frågat mig vad jag bygger mitt ställningstagande på, när jag i interpellationsdebatten den 12maj hävdade att betyg inte kan ges före årskurs8 i den svenska skolan. Regeringen föreslog i propositionen Betyg i det obligatoriska skolväsendet (prop. 1994/95:85) att betyg ska sättas först fr.o.m. höstterminen i årskurs8. ställde sig bakom regeringens förslag och biföll vad utskottet hemställt (bet. 1994/95:UbU6, rskr. 1994/95:136). Jag citerar ur propositionen: "Betyg skall sättas först från och med höstterminen i årskurs8" (förslag i rutan s.3). Utskottet anförde i sitt betänkande (s.10): "Regeringen föreslår att betyg skall ges fr.o.m. höstterminen i årskurs8. Härigenom får eleverna komma i kontakt med betyg innan de får sitt slutbetyg. I motionerna 1994/95:Ub7 (fp) i denna del och 1994/95:Ub11 (c) yrkande2, också i denna del, förordas däremot att betyg skall ges från höstterminen i årskurs7. Utskottet föreslår att med ändring av sitt tidigare beslut bifaller regeringens förslag. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att eleverna bör komma i kontakt med betyg , innan de får sitt slutbetyg. Förslaget att betyg skall ges fr.o.m. höstterminen i årskurs8 är enligt utskottets mening väl avvägt. Förevarande motioner avstyrks därför i berörda delar." Som en följd av beslut har regeringen i 7kap. 4§ grundskoleförordningen (1994:1194) reglerat när betyg ska sättas i . Beslut om att sätta betyg innebär myndighetsutövning mot enskild. Myndigheten, dvs. kommunen eller en befattningshavare hos kommunen, måste grunda sin befogenhet att fatta ett sådant beslut på lag eller annan författning eller på något annat sätt kunna härleda befogenheten ur ett bemyndigande från riksdag eller regering. I grundskoleförordningen har, i enlighet med beslut, inte getts något stöd för att sätta betyg än de som anges i 7kap. Mot ovanstående bakgrund anser jag att bestämmelsen inte kan tolkas så som gör. och jag debatterade emellertid inte bara tidpunkten för betyg utan också vad som kan definieras som betyg. Bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 7kap. Härutöver finns en bestämmelse i 7kap. 2§ andra stycket grundskoleförordningen om att läraren på begäran av en elevs vårdnadshavare som ett komplement till utvecklingssamtalet ska lämna skriftlig information om elevens skolgång. Sådan information får dock inte ha karaktären av betyg. Vidare framgår av 7kap. 9§ andra stycket grundskoleförordningen att, om betyg inte kan sättas i ett ämne/ämnesblock, ska ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling ges på begäran av eleven eller elevens vårdnadshavare. Denna typ av information eller omdömen är inte att betrakta som betyg i grundskoleförordningens mening. Med detta hoppas jag att jag med erforderlig tydlighet har lyckats klargöra vad jag bygger mitt ställningstagande på.
frs · GN12940 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:940 om rätt betyg utan kostnad har ställt frågan vilka åtgärder jag är beredd att vidta, för att elev som genom studier i utlandet förvärvade kunskaper, ska kunna få rätt betyg utan kostnad. Oavsett om en elev bott en längre eller utomlands och gått i skolan där, får denne räkna med att göra vissa kompletteringar för att efter hemkomsten få ett slutbetyg från den svenska gymnasieskolan. Eftersom gymnasieskolan består av kurser, är det kurser som kan komma i fråga för tillgodoräknade. Betygssystem i olika länder är uppbyggda på olika sätt. Några enkla vägar att överföra betyg från ett land till ett annat finns inte. Man kan inte med automatik få ett helt läsår tillgodoräknat. Det mest rättssäkra och tydliga alternativet är att låta tillgodoräknanden endast gälla tillgodoräknande av godkänt betyg för den kurs i den svenska gymnasieskolan som anses motsvara den utländska utbildningen. Vid redovisning av kursen i slutbetyget anges antal gymnasiepoäng respektive betyget Godkänt. Eleven kan, om denne inte är nöjd med detta, begära prövning enligt gällande bestämmelser för att få ett högre betyg. Utbildning som skett i utlandet ska också dokumenteras särskilt i elevens slutbetyg. Om eleven söker till högskolan är det med jämförelsetalet eleven konkurrerar om utbildningsplatserna. Om eleven väljer att nöja sig med betyget Godkänd, har denne möjlighet att genom högskoleprovet skaffa sig ytterligare ett konkurrensmedel. Jag har för sedan aviserat att jag avser att initiera en teknisk översyn av gymnasieskolans betygssystem, som syftar till att främja en helhet och synliggöra elevernas kunskapsutveckling i ett ämne. I detta sammanhang är det naturligt att även beakta frågan om tillgodoräknande av utbildning utomlands. Därför är jag inte nu beredd att vidta åtgärder för en förändring i gällande bestämmelser.
frs · GN12975 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:975 om översyn av dispensreglerna för gymnasiet har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för invandrarungdomar som inte har godkänt i engelska att kunna söka en gymnasieutbildning. I skollagen (5kap. 5§) finns en bestämmelse om att kommunen är skyldig att erbjuda utbildning på nationella program för alla ungdomar förutsatt att de har godkända betyg i svenska/svenska som andra språk, engelska och matematik. 13b§ gäller samma behörighetsregler för specialutformade program. Bestämmelserna gäller fr.o.m. /99. Att skulle ha medgivit en dispens för ämnet engelska måste vara ett missförstånd. Jag är väl medveten om problemet, men det finns tyvärr ingen enkel lösning. Regeringen anser att det är viktigt att slå vakt om kvalitet och likvärdighet i utbildningen. Kravet måste därför ställas att alla elever som påbörjar ett nationellt program har de kunskaper som krävs för att uppnå målen för utbildningen. Anledningen till detta är bedömningen att eleverna kommer att få stora svårigheter att klara fortsatta studier i gymnasieskolan utan dessa baskunskaper. Med nuvarande bestämmelser finns därför inte möjligheten att ge dispens från kravet på godkända betyg i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik för att tas emot på ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan. Kommunen har naturligtvis ett ansvar för att alla elever, som inte uppnått målen, får stöd att gå vidare. Det är viktigt att verkligen tar sitt ansvar och i möjligaste mån hjälper alla elever att uppfylla målen. För de elever, som talar om är situationen besvärlig genom att det förmodligen inte hjälper med specialpedagogiska insatser eller andra former av stöd, eftersom tiden att läsa in engelskan helt enkelt är för kort. En elev kan emellertid under högst efter det att skolplikten upphört beredas tillfälle att slutföra sista årskursen, om eleven bedöms ha förmåga till detta ( 4kap. 10§ skollagen). Ett annat alternativ är att en elev, som avslutat årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighetsvillkoren, inhämtar dessa kunskaper genom studier på gymnasieskolans individuella program. Eleven har möjlighet att påbörja ett individuellt program i gymnasieskolan och följa undervisningen på ett nationellt program i ämnen, där han eller hon har godkända betyg från . kan eleven läsa in grundskolekursen, t.ex. i engelska och få sitt godkända grundskolebetyg . Detta är förmodligen den smidigaste vägen för en invandrarelev att kompensera frånvaro av ett betyg i engelska från . Precis som vill jag värna om alla elevers rätt att få en god utbildning. Problemet är hur man skapar ett system som värnar kvalitet och likvärdighet och ger elever möjligheter att kompensera för omständigheter som de inte kunnat råda över.
frs · GN12987 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:987 om samordning mellan utbildnings- och kulturanslag har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att en bättre samordning mellan utbildnings- och kulturanslagen ska komma till stånd. Bakgrunden till fråga är ett förslag som har tagits fram inom om att kraftigt reducera den interna tilldelningen av medel till Lunds universitets historiska museum. Om förslaget i sin nuvarande form slutligt antas, kommer museets möjligheter att fullgöra ett antal av de uppgifter som man ansvarat för att upphöra. Det gäller bl.a. omhändertagande, förvaring och tillgängliggörande av nya fynd från arkeologiska undersökningar i , vilket får till följd att belastas med nya uppgifter och ökade kostnader. Beredningen av regeringens förslag till budget för pågår inom . Regeringens förslag till statsbudget för kommer att presenteras .
frs · GN12989 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:989 om konsumentinformation vid köp av mobiltelefoner och 990 om strålning från mobiltelefoner har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att underlätta för konsumenterna att beakta eventuella strålningsrisker vid köp av mobiltelefoner. har också frågat socialministern om vilka åtgärder han ämnar vidta för att undvika att mobiltelefonianvändningen blir till en stor framtida folkhälsofråga. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Vad gäller frågan om konsumentinformation, instämmer jag i att detta är en viktig fråga. Det har kommit till min kännedom att tillverkarna av mobiltelefoner ämnar informera om exponeringsnivåerna, de s.k. SAR-värdena från mobiltelefonerna. SAR-värdet anger den absorberade energin per gram vävnad som strålningen ger upphov till. Sådan information kommer att lämnas när den nya mätstandarden blir klar, vilket beräknas ske . När det gäller frågan om att undvika att mobiltelefonianvändningen blir till en stor framtida folkhälsofråga har regeringen tagit denna fråga på stort allvar. Av den anledningen har regeringen givit i uppdrag att redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat om elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Det arbete som rådet utför sker i nära anslutning till arbete som pågår inom WHO och andra internationella organ och en slutrapport kommer in till regeringen . Ett liknande uppdrag från den brittiska regeringen till en oberoende expertgrupp att granska forskningsresultaten på området avrapporterades i början maj. Denna expertgrupp kunde inte konstatera några hälsoeffekter från mobiltelefoner men ansåg ändå att forskningen bör fortsätta att studera vissa biologiska effekter som observerats. Den viktigaste rekommendationen från expertgruppen var att även bör ansluta sig till ICNIRP:s (International Commission on Non Ionising Radiation Protection) och som anslutit sig till. Jag ser det som angeläget att forskningen fortsätter på detta område med oförminskad styrka och att även svenska forskare deltar aktivt i detta arbete, som jag följer med stort intresse.