ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11362 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:362 av () till statsrådet om kompensation till pensionärer Det är att beklaga att den övergångsvisa garantipensionen inte kunde införas . Då skulle nämligen pensionärerna med de lägsta pensionerna ha tillförts . Dessa måste nu kompenseras för förseningen. Ett exempel på en "fattigpensionär" kan vara följande: Totalt ekonomiskt utrymme med pension och bostadstillägg . med höjd pension à sänks bostadstillägget med . Pensionären får mindre att leva av, som kommunala avgifter och läkemedelskostnader ökar. har det varit så ekonomiskt svårt för pensionärer utan eller med låg ATP. Därför är det en rättvisefråga att ge denna grupp pensionärer ett tillskott som ger dem ett drägligare liv. Ett höjt pensionstillskott med borde införas. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra den ekonomiska situationen för pensionärer med låg eller ingen ATP?
fr · GO11363 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:363 av () till justitieminister om barnpornografi och den konstnärliga integriteten Det är orimligt att konstnärer ska ha egna regler som medger rätt att hantera barnpornografi så som gör i sin videoinstallation som i funderar på att köpa in och som redan köpt in. Konstnärskap i sig medger ej rätt till barnövergrepp. Därför är det olyckligt att överprövningen av åklagarens beslut att inte väcka åtal för barnpornografibrott resulterat i att ytterligare en åklagare kommit till samma ståndpunkt att åtal ej ska väckas. Undantaget behövs men det enskilda fallet måste vara avgörande för bedömningen. Detta kan inte ske så länge inte tillämpning av enskilt fall prövats i rättegång. I videoinstallationen föreställer babyn sig själv och används för att tillsammans med andra sexuella bilder ge sexuella känslor som när en vuxen man suger på en penis bl.a. genom att suga på babyns arm. Babyn har inte valt att nyttjas och när babyn växt upp till vuxen kvinna kommer hon att kunna se dessa sekvenser på sig själv som utnyttjad baby. Frågan är inte om installationen är konst eller ej, frågan är om detta är ett lagligt sätt att utnyttja ett barn. Finns det speciella skäl i denna installation som gör nyttjandet lagligt? Och , och kan aldrig frånsäga sig sitt ansvar för babyn och för publiken oavsett åklagares ställningstagande. Jag vill att justitieministern ser över aktuell lag så att "försvarlig" hantering av barnpornografi förtydligas. Avser ministern se över aktuell lag vad avser 16kap.
fr · GO11364 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:364 av () till justitieminister om upphovsrätten För att göra litteratur tillgänglig för alla finns ett system för utlåning av böcker. Upphovsmannarätten ligger som grund till ett avtal, som dessutom reglerar ersättningen för boklånen. Systemet står inte i motsats till den teknologiska utveckling, som gjort det möjligt att göra dessa böcker tillgängliga på nätet mot betalning. Musik finns också tillgänglig på nätet! För att musik ska få spridas på nätet finns regler och avtal utifrån upphovsrätten. Ungdomsministern har gjort uttalanden som jag tolkar som att regeringen avser att göra det tillåtet att gratis ladda ned musik från nätet, något som är olagligt. Avser regeringen lägga fram ett lagförslag som gör piratkopiering laglig?
fr · GO11365 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:365 av () till justitieminister om barnutredare Regeringen föreslår i en lagrådsremiss omändringar i handläggningen av ungdomsmål. Bl.a. föreslår regeringen att utredningar där barn misstänks för brott normalt ska ledas av en polis eller en åklagare som är särskild lämpad för uppgiften. Man vill införa ett särskilt skyndsamhetskrav för dessa utredningar. Självfallet måste hänsyn tas till barnets ålder och utvecklingsnivå. Att utreda brott där barn är inblandade, antingen som offer eller förövare, kräver en särskild kompetens och lämplighet hos den enskilde utredaren. är poliser och åklagare som innehar denna kompetens en bristvara. Alla polisområden har brist på utredare som kan handha barnärenden och samtliga har behov av att utöka antalet utredare som är lämpade för utredningar där barn är inblandade. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att komma till rätta med bristen på barnutredare till ?
fr · GO11366 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:366 av () till statsrådet om utbildning av idrottsledare konstaterar att ohälsan kostar samhället omkring 300 miljarder . Kommittén slår fast att det är ett tydligt samband mellan omfattningen av fysisk aktivitet och hälsotillstånd. Man konstaterar också att "hälften av alla barn och ungdomar är med i idrottsrörelsen". Dessutom är det många vuxna som motionerar i föreningsregi. För alla dessa motionärer behövs det många ledare. Det finns ca 170000 ideella idrottsledare. Hur mycket samhället tjänar i förebyggande av ohälsa genom deras engagemang är omöjligt att räkna ut. Trots deras insats behöver fler ledare utbildas och de ideella ledare som finns behöver möjlighet till fortbildning. har dock beslutat att frysa studieförbundens bidrag fram till i första hand , för att sedan kanske förlängas till 2006. Detta är bra för de stora etablerade studieförbunden, men för , som är ett relativt nytt studieförbund i ett växande skede, innebär det att det äventyrar mycket av den fortsatta expansionen av idrottsrörelsens utbildningsverksamhet. Frysningen berövar idrotten möjlighet till att utbilda fler idrottsledare som kan göra insatser för att förbättra folkhälsan. har sagt i sitt betänkande att folkrörelser och föreningar förutses medverka för att nå folkhälsomålen. Dessvärre har satt käppar i hjulen för möjligheten att nå dessa mål genom att frysa studieförbundens statsbidrag. Min fråga till idrottsministern: Vad avser idrottsministern göra för att garantera möjligheten till att utbilda ideella idrottsledare?
fr · GO11367 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:367 av () till statsrådet om Svenska Spels pengar till barn- och ungdomsverksamhet Många unga människor har väldigt dålig kondition. Undersökningar visar att antalet barn och ungdomar som inte alls ägnar sig åt regelbunden idrottsutövning har ökat. Resultatet visar att 12-åringar har värkande knän och att diskbråck och förslitningsskador uppstår . Barn sitter stilla framför datorn eller TV:n och äter felaktig kost, vilket leder till att barn är överviktiga. För att motverka det behövs ökade ekonomiska resurser till idrottsrörelse och folkhälsa. Regeringen har i budgetpropositionen hänvisat till att en del av överskottet från Svenska Spels värdeautomater ska fördelas till barn- och ungdomsorganisationerna. Den tanken är bra, men det finns ett problem med detta och det är att organisationerna som ska få pengarna inte vet när verksamhetsåret börjar hur mycket pengar de kommer att få. I bästa fall får de besked och då har de redan planerat det årets verksamhet. Det skapar en osäkerhet i deras planeringar. En fundering är därför om organisationerna får ta med sig de pengar de eventuellt inte hunnit göra av med till nästkommande år eller ska de gå tillbaka till staten? Detta har organisationerna inte kunskap om. Min fråga till idrottsministern är: Vad avser idrottsministern göra för att ge idrottsorganisationerna möjlighet till bättre framförhållning i sin planering av medel från Svenska Spels överskott?
fr · GO11368 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:368 av () till statsrådet om brun/vit turistvägvisning I , och säkert många andra delar av landet, pågår ett EU-projekt, delfinansierat via Interreg IIC, kallat Badliv och kurortsturism. Projektet omfattar tiden juni 1999@juni 2001. Tanken är att miljöerna i de olika orterna ska lyftas fram genom bl.a. förbättrad informationsskyltning. En av åtgärderna är en brun/vit turistvägvisning. Denna typ av vägvisning är allt vanligare i , men för att denna typ av vägvisning ska kunna användas även i krävs ett regeringsbeslut. Eftersom projektet i fråga har möjlighet till delfinansiering genom EU, så fordras ett snabbt agerande från regeringens sida. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det ska bli möjligt att komma i gång med brun/vit turistvägvisning i ?
fr · GO11369 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:369 av () till försvarsminister om officersbristen beslut innebar en stor förändring av Försvarsmaktens grundorganisation. Ett stort antal utbildningsförband beslutade att lägga ned. Försvarsmakten fick i uppgift att ta fram ett åtgärdsprogram för att minska antalet övertaliga yrkesofficerare. Dessvärre var det fler än beräknat som valde att lämna Försvarsmakten för andra uppgifter. På många kvarvarande förband är det brist på befäl. Bristerna är så stora att målet att utbilda 17000 värnpliktiga inte kan uppfyllas. I stället är det enligt högkvarterets beräkningar enbart 15000 som får värnpliktsutbildning . Vilka åtgärder planerar ministern att vidta med anledning av befälsbristen på de kvarvarande förbanden?
fr · GO11371 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:371 av () till statsrådet om register över skolor Enligt uppgifter i medierna har planer på att presentera skolor på Internet. Detta för att underlätta för elever och deras föräldrar, när de ska välja skola. Av den presentationen skulle det framgå vad elevernas genomsnittliga betyg är, men också deras etniska bakgrund och föräldrarnas utbildningsnivå. Jag blev bestört över uppgifterna och kan inte förstå ambitioner i detta fall. Enligt min mening skulle ett sådant register bidra till att ytterligare segregera våra skolor och det står helt i strid med skolpolitik. Vad ämnar ministern göra för att hindra denna typ av presentation?
fr · GO11372 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:372 av () till utrikesminister om funktionshindrade i öststatsländerna I och övriga omhändertas barn med utvecklingsstörning och andra svåra funktionshinder av staten och skickas till institutioner där det stora flertalet därefter stannar livet ut. I många fall är situationen katastrofal. Byggnaderna är gamla och saknar ofta helt underhåll. De intagna är mångdubbelt fler än husen är byggda för. De sanitära förhållandena är vedervärdiga och personalen, som är alldeles för fåtalig, inriktar sitt arbete på enbart "förvaring". Förhållandena vid dessa gamla institutioner strider mot alla överenskommelser om grundläggande mänskliga rättigheter. Många av de länder, där dessa förhållanden råder, ansöker nu om inträde i EU. Jag anser att som ordförandeland bör föreslå att EU i de kommande förhandlingarna kräver respekt för de mänskliga rättigheterna av alla de länder som söker inträde. Situationen vid institutionerna för funktionshindrade bör därmed granskas i de kommande förhandlingarna om EU-inträde. Med detta som bakgrund vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att respekten för mänskliga rättigheter också ska gälla de ca 2 miljoner funktionshindrade i öststatsländerna?
fr · GO11373 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:373 av () till statsminister om EU Opus Dei är en konservativ fundamentalistisk katolsk rörelse som ibland benämns som Den heliga maffian och Opus Dei är en hemlighetsfull organisation som utövar sekteristisk kontroll över sina medlemmar. Opus Dei eftersträvar såväl religiös, ekonomisk som politisk makt och finns globalt men framför allt i och även i . Medlemmarna är uppdelade i olika separerade medlemskategorier med kvinnliga tjänare längst ned och nyckelpersoner i toppen. Det har länge talats om hur sekten infiltrerar inte bara i enskilda länder utan också inom EU. Den verkar systematiskt med att t.ex. utbilda och förse EU:s biståndssektor med sitt folk. Att sekten även har Loyola de Palacio på högsta nivå skrämmer, att vicepresident är medlem i Opus Dei borde leda till reaktioner. Men vad jag kunnat utröna så har den inte uttalat någon mening i frågan. Vi har inte heller fått information om Opus indirekta inflytande över även . För transparens och öppenhet kan inte Opus Dei få utgöra ett hinder. Min fråga är om statsminister har för avsikt att ta upp frågan om Opus indirekta inflytande i EU och i kommissionen.
fr · GO11374 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:374 av () till statsrådet om bistånd till och har ett långsiktigt samarbetsavtal som löper ut . Nytt avtal har inte tecknats, delvis motiverat med konflikten med som ledde till en etiopisk invasion av . Mycket snart kommer och att underteckna ett fredsavtal och FN:s fredsbevarande styrka är på plats. Det borde leda till att inleder samtal med om ett långsiktigt samarbetsavtal. Det som också talar för ett intensifierat samarbete med är den inledda demokratiutveckling som sker i landet. Regeringen har utlyst demokratiska val till ett nationellt parlament till . Det är första gången i historia. Det finns anledning att överväga hur vi kan stödja en positiv demokratisk utveckling. Konflikten med , och inte minst den etiopiska invasionen av stora eritreanska områden , har skapat en mycket svår försörjningssituation i . I stora delar av landet förhindrade striderna människorna att bruka jorden, vilket betyder att stora delar av årets skörd uteblir. Många människor lever nu som flyktingar i eller dess grannländer. Det skärper den akuta försörjningssituationen och det försvårar landets möjligheter att klara sin försörjning. Också dessa förhållanden talar för att inleder kontakter med om ett långsiktigt samarbetsavtal. Mot den här bakgrunden vill jag fråga vilka initiativ statsrådet kommer att ta för att inleda kontakter med om ett långsiktigt samarbetsavtal och ett ökat bistånd.
fr · GO11375 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:375 av () till jordbruksminister om djurtransporterna inom Återigen ger medierna oss rapporter om chockerande djurtransporter inom . Tusentals hästar transporteras genom hela för slakt i södra . Transporterna genomförs på ett sätt som strider mot alla de regler som satts upp. Transporterna är långa. Djuren får ej den föda och det vatten de behöver. Det har t.o.m. framkommit uppgifter på att man undlåter att ge hästarna vatten för att det påstås försämra kvaliteten på det slaktade köttet. Enligt uppgift transporteras även svenska hästar på detta sätt till slakt. Senast frågan diskuterades tog jordbruksministern ett mycket positivt initiativ och markerade totala avståndstagande i detta hanterande av djur. Om jag har förstått rätt så är det i sig inget större fel på reglerna som gäller utan felet är att många länder inte efterlever gällande regler. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att förmå berörda länder att förbättra sin kontroll av djurtransporter och med mål att denna typ av transporter helt upphör?
fr · GO11376 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:376 av () till finansminister om beskattning och uppskov vid försäljning av bostadsrätt De nuvarande reglerna för beskattning av reavinst vid avyttring av bostadsrätt är inte tillämpliga om föreningen ej ägde fastigheten vid årets ingång. Det konstateras i Regeringsrättens dom i mål nr3672-2000. I motsats till vad tidigare bedömt anser Regeringsrätten inte att en bostadsrättsförening ska anses vara äkta om den inte har ägt sin fastighet vid årets ingång. kan en bostadsrättssäljare planera eftersom lagtolkningen numera är känd och fastslagen i Regeringsrätten. Däremot har många som sålde sina bostadsrätter drabbats. () ambition tycks också vara att nu ompröva dessa tidigare fastställda taxeringar. De som drabbades hade ingen rimlig möjlighet att förutse den omtolkning av rättsläget som sedan kom att ske. RSV har därtill tolkat lagen så att de som fått betala en högre reavinstskatt inte heller kan medges uppskov med beskattningen. I stället har redan beviljade uppskov omprövats och ej längre medgivits. Finansministern har i svar på fråga 1999/2000:657 framhållit att "för en bostadsrättsinnehavare som skall sälja sin bostad är av avgörande betydelse att han redan vid försäljningstillfället vet vilka regler som gäller för honom". Så har inte varit fallet fram till RR:s dom i ovan nämnda mål. Den som sålde sin bostadsrätt före kunde, rimligen, inte veta vilka regler som gällde vid försäljningstillfället. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att korrigera den rättsosäkerhet som ovan nämnda bostadsrättssäljare har utsatts för?
fr · GO11377 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:377 av () till statsrådet om isocyanater Isocyanater är en grupp kemiska ämnen som orsakar yrkesrelaterade skador i andningsvägarna. har en forskargrupp under ledning av docent bedrivit en forskning omfattande yrkeshygienska, toxikologiska och medicinska aspekter kring isocyanater och deras relaterade aminer. Forskningen har medfört att kunskaperna kring mätningar och exponeringar för isocyanater i olika former ökat starkt. På initiativ av i uppmärksammades forskargruppens insatser politiskt, vilket ledde fram till att förklarade sig berett att upprätta en forskningsenhet i arbetsmiljökemi. har välvilligt ställt upp med fria lokaler . Berörda parter har på goda grunder räknat med att projektet i allt väsentligt ska kunna finansieras med medel från AMF. Arbetsgivarsidan har dock vägrat att gå med på fortsatt stöd från AMF. Av en PM om Läget i omställningsarbetet från , daterad framgår beträffande bl.a. följande: "Statliga jobb (215 utlovade): Isocyanatforskning inflyttad från 5@9 pers." Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga vilka resursmässiga och andra insatser regeringen är beredd att medverka till för att den ur arbetsmiljösynpunkt angelägna forskningen vid enheten för arbetsmiljökemi i ska kunna säkerställas.
fr · GO11378 · 2000-12-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:378 av () till näringsminister om Aspergers syndrom och arbetslivet Många människor lider av dolda handikapp som gör att de får svårigheter på arbetsmarknaden. Ett sådant handikapp kallas för högpresterande autism, eller Aspergers syndrom. Många skolor har metoder för att hjälpa barn med detta handikapp, men när de ska ut i arbetslivet blir det svårare. En person som lider av detta handikapp ser ut som alla andra, och fungerar oftast som andra, men behöver särskilt stöd. För många innebär det att de behöver social trygghet och stöd på arbetsplatsen. De kan ha svårt att förstå det sociala samspelet vilket kan göra att de får svårt med arbetskamraterna. Många behöver också få särskild motivation för att förstå värdet av en arbetsuppgift. Ofta underlättar skriftliga instruktioner med jämna mellanrum för de arbetsuppgifter som ska utföras, då personer med Aspergers syndrom har svårare att ta till sig muntlig information. Många vill också få färre arbetsuppgifter åt gången för att orka sortera. Personer som lider av detta handikapp kan känna sig obekväma och missförstådda och ofta anser arbetsgivarna sig ej ha tid att ge det särskilda stöd som dessa personer kan behöva. Många får förtidspension trots att de kan arbeta, om än inte med riktigt samma kapacitet. Det finns regelverk som ska skydda personer med olika funktionshinder, men inte alla känner till dessa. Många tror att det handlar om enbart fysiska handikapp. Inte ens de handikappade själva vet ibland om sina rättigheter. Vad avser statsrådet att göra för att hjälpa personer med liknande funktionshinder att få ett jobb och kunna behålla det?
fr · GO11379 · 2000-12-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:379 av () till statsrådet om rehabiliteringsförsäkring Frågan om effektiv rehabilitering har diskuterats med olika intensitet . fick den nya rehabiliteringsförordningen arbetsgivarna att ta nya grepp på rehabiliteringsområdet. I den arbetsmodell som togs fram skulle arbetsgivarna göra en rehabiliteringsutredning och vara den yttersta garanten för att en rehabiliteringsplan kom till stånd. har dock fått vidkännas nedskärningar, och fått fler arbetsuppgifter. Dessutom har sjukskrivningarna ökat, vilket lett till att försäkringskassepersonal som arbetat med rehabilitering fått gå över till att betala ut sjukpenning. Det är en rimlig åtgärd, som rehabiliteringsarbetet blivit lidande. Många arbetsgivare har egen rehabiliteringskompetens, medan framförallt mindre företag inte har kompetens eller medel för aktiv rehabilitering. Alla arbetsgivare är skyldiga att betala en sjukförsäkringsavgift på 8,i form av arbetsgivaravgift. För detta får arbetsgivarna ofta dålig service från försäkringskassorna, som har tvingats nedprioritera rehabilitering. Därför kan man undra varför inte regeringen låter privata aktörer ta över vissa av kassornas arbetsuppgifter. Privata arbetsförmedlare lyckas hitta fler jobb än statliga. Försäkringsbolag har på samma sätt börjat sälja rehabiliteringsförsäkringar till arbetsgivare. Men mindre företag har inte råd. Avser statsrådet att vidta åtgärder som innebär att arbetsgivare kan använda en del av avgiften till att välja en privat rehabiliteringsaktör i konkurrens med ?
fr · GO11380 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:380 av () till finansminister om lunchskatten Förmånsvärdet för lunchförmån är fastställt till 56kr . Det innebär en höjning med 4kr jämfört med värdet 2000. I procent innebär det en höjning som överstiger index för allmänna prisstegringar. Reglerna möjliggör ändringar endast i intervall om 4kr. Det vore rimligare att ändra intervallet till 2kr. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att reglerna för lunchförmån bättre ska motsvara prisutvecklingen?
fr · GO11381 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:381 av () till utbildningsminister om treårig högskoleutbildning för tandhygienister Tandhygienistutbildningen har varit föremål för otaliga utredningar. I om Tandhygienistens kompetens i framtidens tandvård föreslås en viss utvidgning av nuvarande kompetensområde. Denna nya utbildning skulle enligt SoS väl matcha framtidens vårdbehov, bl.a. genom att tandhygienistutbildningen förlängs till . Tandhygienistyrket har förändrats . Med sin utbildning fokuserad på förebyggande vård och munhälsa är tandhygienisten, i takt med att tandhälsan förbättras, väl lämpad att ta ett större ansvar. Men kvalitetsgranskning (1996;2000) av de s.k. medellånga vårdutbildningarna har visat att tandhygienistutbildningarna har klara problem att leva upp till en högskolemässig nivå. Tandhygienistutbildningen är den enda av dessa s.k. medellånga vårdutbildningar som är endast 80 poäng. Utbildningens längd är ett problem då den begränsar möjligheterna till vidare studier/forskarutbildning och försvårar rekrytering av såväl studenter som framtida lärare. I en nyligen framlagd avhandling som behandlar tandhygienisternas arbetsmiljö framkom det även att en tredjedel av tandhygienisterna funderade på att byta yrke på grund av bristande vidareutvecklingsmöjligheter. Därför är det önskvärt att tandhygienistutbildningen förlängs. När avser utbildningsministern återkomma till med ett förslag om en förlängd tandhygienistutbildning från två till ?
fr · GO11382 · 2000-12-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:382 av () till statsrådet om hivhotet mot Hiv/aids är en global humanitär katastrof som drabbat miljontals människor. Särskilt allvarlig är utvecklingen i . Med 4,2 miljoner sydafrikaner hivsmittade eller sjuka i aids är hårdare drabbat än något annat land på jorden och läget försämras alltmer. Var fjärde sydafrikansk kvinna i åldern 20@29 år beräknas nu bära på hivviruset. Det föds ca 5000 hivsmittade barn i . Myndigheternas förmåga till motåtgärder mot farsoten har ifrågasatts, inte minst sedan president uttryckt tvivel på sambandet mellan hiv och aids. De ekonomiska konsekvenserna blir allt tydligare. En tredjedel av arbetarna i gruvorna har viruset. Skolorna har svårt att fylla vakanser eftersom lärarkåren decimerats hårt. Hälsobudgeten behöver ökas från åtta till , som tusentals vårdanställda själva går under. av sjuksköterskeeleverna är smittade. Det amerikanska läkemedelsföretaget har reagerat genom att erbjuda sig att täcka de sydafrikanska behoven av deras aidsmedicin Diflucan. Man överväger även liknande initiativ i andra . Det är utmärkt, men inte tillräckligt. Vad avser biståndsministern göra för att stärka de bilaterla svenska biståndsinsatserna i vad gäller bekämpning av hiv/aids?