ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO1184 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:84 av () till justitieminister om kameraövervakning i taxibilar Regeringsrätten har avkunnat dom i ett ärende som gällde en ansökan om att få montera övervakningskamera i taxibil. Domen innebar ett stort bakslag för arbetet med att bekämpa den oroande ökningen av rån mot taxichaufförer. För taxichaufförerna är detta en oerhört viktig trygghetsfråga. Det är därför viktigt att det blir möjligt med kameraövervakning i taxibilar, lika väl som det tillåts i banker och butiker. Naturligtvis måste övervakningssystemen utformas så att den personliga integriteten skyddas, och det finns också bra tekniska lösningar för att åstadkomma detta. Jag vill därför fråga justitieministern om han kommer att verka för ändrad lagstiftning så att kameraövervakning i taxibilar blir möjlig.
fr · GO1185 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:85 av () till statsrådet om obeställd reklam som e-post debatterades i ett betänkande från lagutskottet med anledning av propositionen 1999/2000:40 Obeställd reklam m.m. beslutade enligt utskottets förslag, vilket innebär att det är tillåtet för företag och andra att sända e-postreklam till adressinnehavare som inte själv aktivt tagit ställning och meddelat till ett spärregister att reklamen inte önskas, s.k. opt out-lösning. Något spärregister fanns inte vid tiden för beslutet i . Ett sådant skulle enligt utskottsbetänkandet utredas av . Utskottet uttalade emellertid att en opt out-lösning utan spärregister i praktiken skulle innebära att frågan lämnas oreglerad och att detta inte kan vara förenligt med en aktiv konsumentpolitik. har snabbutrett frågan om spärrregister och kommit fram till slutsatsen att ett spärregister inte kommer att fungera och att konsumenterna inte skulle få förtroende för ett sådant. menar i stället att ska välja den linje som flera andra länder i EU valt, nämligen att det endast ska vara tillåtet att skicka e-postreklam till dem som bett om att få den, en s.k. opt in-lösning. reserverade sig i utskottet och i kammardebatten. Vad avser statsrådet att göra för att vi i snabbt ska komma ur den nuvarande oreglerade situationen då all möjlig reklam kan sändas till vilken e-postadress som helst utan någon som helst begränsning?
fr · GO1186 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:86 av () till miljöminister om oljeutsläpp presenterades betänkandet av , SOU 1998:158, Att komma åt oljeutsläppen för regeringen. Utredaren hade till uppdrag att göra en översyn och utvärdering av gällande regler för de ingripanden som kan bli aktuella när ett oljeutsläpp har skett till sjöss samt föreslå åtgärder för att effektivisera det rättsliga beivrandet av dessa utsläpp. Utredaren har bl.a. belyst både de brister och möjligheter som dagens utredningsförfarande innefattar och konstaterar att endast av de utsläpp som upptäckts lett till någon form av sanktion. Utredningen som är mycket omfattande innehåller en rad förslag på hur man bättre ska komma till rätta med de problem som finns men menar också att även ett begränsat antal lagföringar kan ha en avsevärd preventiv effekt, om de får tillräcklig uppmärksamhet. upptäcktes ett stort oljeutsläpp kring i yttre skärgården sydost om . I området ligger naturreservat. Trots det stora antalet oljeutsläpp i de svenska vattnen har regeringen fortfarande inte vidtagit några åtgärder med anledning av utredningens förslag. När avser regeringen återkomma till med förslag om vad som kan göras för att komma till rätta med oljeutsläppen i ?
fr · GO1187 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:87 av Per () till miljöminister om svaveldioxidutsläpp I har det rapporterats att 1998 släppte ut bortåt mer svaveldioxid än vad som tidigare angetts. Felaktiga siffror ska bero på att flera poster i underlaget blandats ihop. står liksom världssamfundet som helhet inför många stora miljöutmaningar. Det gäller både den här aktuella svaveldioxiden och exempelvis koldioxid och andra växthusgaser. Om vi ska kunna fatta riktiga beslut och göra fungerande åtgärdsplaner så krävs det att den statistik som besluten bygger på är en korrekt återgivning av verkligheten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att säkerställa att statistik gällande utsläpp blir korrekt?
fr · GO1188 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:88 av () till miljöminister om felparkerade bilar har en dumpad stått på åker i i . Klövervallen ska skördas, bilen står i vägen och vare sig han eller polisen får flytta den dumpade bilen. Hade bilen stått fel en enda natt, t.ex. då det är parkeringsförbud i på grund av gatan ska tvättas, hade den flyttats. drabbar det "någon på landet" och då är det tydligen mindre angeläget att man ska kunna göra något. Det finns många liknande fall. Principen bör diskuteras och det orimliga i regelverken bör åtgärdas. Avser miljöministern agera för att komma till rätta med problemet?
fr · GO1189 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:89 av () till utrikesminister om bidrag inför ordförandeskap i EU har offentliggjort sin fördelning av bidrag till olika organisationer inför det svenska ordförandeskapet. EU-kritiska rörelser får bara en liten bråkdel av pengarna, särskilt om de engagerar sig i de frågor som är prioriterade inför ordförandeskapet. De grupper som arbetar för östutvidgningen, som anses vara den tredje prioriterade frågan, för det svenska ordförandeskapsprogrammet får av medlen t.ex. Påtagligt över huvud taget är att rörelser som engagerar sig i frågor där EU kritiseras inte får några pengar alls. Exempel på sådana frågor är flyktingpolitiken, polissamarbete eller frågan om en EU-armé. Även miljörörelsen får en mycket låg tilldelning. Jag anser att fördelningen av medlen ytterligare underbygger det demokratiska underskott som redan föreligger vad gäller såväl fördelning av informationsmedel som för EU-verksamheten i övrigt. Min fråga till utrikesministern blir således: Vad avser regeringen göra för att tilldelningen av kommande medel fördelas rättvisare när det gäller EU-information?
fr · GO1190 · 2000-10-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:90 av () till vice statsminister om kirunasvenskarnas öden Bortemot 10000 nordiska emigranter lär ha värvats av utsända i och . Även boende i lockades till . Skälen kunde variera men gemensamt är att värvare tjänade pengar på emigranterna. En del av kirunasvenskarna återvände, andra valde att stanna och åter andra gick svåra öden till mötes. Än uppfattas det som känsligt att tala om de som försvann och slutade sina dagar i massgravar. Utrikesminister har klargjort att det ännu inte gjorts någon uppföljning av vad som hände de kirunasvenskar som valde att stanna i . Detta mörka inslag i vår historia, vilket ännu kastar långa skuggor över såväl människors privata liv som politiken, måste fram i ljuset. Jag har försökt följa denna fråga och har skakats av de fakta som lagts fram av i boken . Där stiger bilden fram av en mer omfattande och ödesdiger utvandring än vad som varit känt. har kommunist- och fortsatt sin tystnad liksom de har fortsatt att avfärda de som velat berätta om terror och umbäranden i . Ändå deltog aktivt i de värvningskampanjer som kom att leda till öden likt makarna och sonen . Ett trettiotal personer finns dokumenterade som avrättade andra sändes till fångläger och barn till barnhem. Fler har som makarna rehabiliterats av . Denna så mörka del i den svenska kommunismens historia måste klarläggas. För detta har vi ett gemensamt politiskt ansvar. Min fråga till regeringen är om vice statsministern vidtagit någon åtgärd för att få frågan om kirunasvenskarnas öden klarlagd.
fr · GO1191 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:91 av () till statsrådet om bostadsbidragens utveckling Kostnaderna för bostadsbidragen sjunker i rasande takt, långt utöver kalkylerna för de regelförändringar som infördes . Efter förändringarna beräknades kostnaderna för bostadsbidragen bli ca , jämfört med utfallet , då beräknas kostnaderna bli ca . Regeringen förklarar det med lägre arbetslöshet och högre reallöner. Det är nog inte hela sanningen. Reglerna för inkomstnivån och hyresnivån har inte höjts och många drar sig för att söka bostadsbidrag på grund av rädslan för stora återbetalningskrav. Enligt en rapport från så är det stora barnfamiljer och därmed de med störst försörjningsbörda som faller ur systemet. De som får bostadsbidrag har också lägre inkomster . En långsam rörelse mot ett trängre boende kan även konstateras. Bostadsbidraget tenderar till att bli ett försörjningsstöd för en viss grupp och inte ett stöd för att bo i goda och tillräckligt rymliga bostäder. Min fråga blir då på vilket sätt ministern avser stärka bostadsbidragen som ett bostadspolitiskt stöd.
fr · GO1192 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:92 av Skånberg (kd) till utbildningsminister om är det äldsta av de nordiska arkeologiska museerna, grundat . För både allmänhet och arkeologisk forskning är museet av största betydelse för såväl den förhistoriska arkeologin som för den medeltida, liksom för nordisk och i synnerhet skånsk numismatik. Såväl som vetenskapligt centrum, som ett av landets kulturhistoriska attraktioner är omistligt. Genom otillräckliga anslag till humaniora har regeringen skapat en situation där Lunds universitets styrelse sett sig tvungen att göra en besparing på på , en besparing som med nödvändighet kommer att reducera dess verksamhet så att inte längre en normal skötsel av museets åligganden är möjlig. Jag vill därför fråga utbildningsministern på vilket sätt han avser säkerställa en fortsatt verksamhet vid av god kvalitet.
fr · GO1193 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:93 av () till utbildningsminister om tandhälsan Regeringen har tillsammans med och enats om stora satsningar på tandvården för genom att tillföra 500 miljoner. I regeringsförklaringen sägs också att "Tandhälsan får inte bli ett klassmärke" och att skyddet mot de höga kostnaderna måste bli starkare särskilt för de äldre. Detta är bra. En förutsättning för en bra tandvård för alla är god tillgång på tandläkare. Tyvärr är bristen på tandläkare stor på många håll i landet, främst i glesbygden. Bristen beror bl.a. på stora pensionsavgångar och färre utbildningsplatser. Enbart i finns det kommuner där vakansgraden på tandläkare, inom folktandvården, är . I vissa fall detta med s.k. stafettandläkare som medför dryga kostnader för kommunerna. Kommer utbildningsministern att arbeta för att lösa bristen på utbildade tandläkare?
fr · GO1194 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:94 av () till näringsminister om accessnätet I betänkande 1999/2000 TU:09 behandlades regeringens IT-proposition Ett informationssamhälle för alla. När det gäller operatörers tillgång till accessnätet (telefonledningen ut till de enskilda kunderna) tillkännagavs regeringen att frågan måste få en skyndsam lösning. Vid ett möte mellan EU:s teleministrar (regeringsrapport /1764) enades ministrarna om att de nya reglerna som ger konkurrens på accessnäten ska införas . I rapporten skriver att "Eftersom förordningen strider mot den nuvarande svenska grundlagen konstaterades från svensk sida att vi i sak välkomnar de nya bestämmelserna och att kommer att verka för att den svenska grundlagen ändras i linje med den föreslagna förordningen. Detta kan ske tidigast ." Det är upprörande att regeringen så lättvindigt har släppt denna fråga vilket kan innebära att kommer att vara utan riktig konkurrens på accessnäten framöver. Det kommer att hämma utvecklingen av nya IT-tjänster och göra telefonin och Internetaccessen onödigt dyr för konsumenterna. Uppenbarligen har däremot () tänkt att genomdriva en öppning av accessnäten trots regeringens uppfattning om konflikt med grundlagen. Min fråga till ministern är därför: Vad händer med konkurrensen på accessnätet i efter den 1januari 2000?
fr · GO1195 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:95 av Skånberg (kd) till näringsminister om postmonopolen i EU Det är välkommet att svenska numera är avreglerad och att monopolet i har upphört. Men så länge monopolet i andra europeiska länder kvarstår, har konkurrensnackdelar jämfört med postmonopolen i t.ex. , och . Hur avser näringsministern att inom EU verka för en avreglering av samtliga postmonopol inom EU?
fr · GO1196 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:96 av Skånberg (kd) till utrikesminister om judiska helgedomar Enligt ska de religiösa helgedomarna i och på hållas tillgängliga för religiösa utövare, vare sig de är judar, muslimer eller kristna. Enligt TT angrep palestinier bedjande judar med stenkastning vid Västra muren i , judendomens heligaste plats, på grund av att en grupp judar gjort ett fredligt besök vid platsen för judarnas tempel på , där muslimernas Klippmoské står. rev en grupp palestinier en judisk helgedom i där den judiske patriarken anses vara begravd. Med järnrör, hackor och släggor bröts helgedomen ned och den del där graven ligger stacks i brand. Vandalerna reste en islamisk flagga på ruinhögen med den muslimska trosbekännelsen "Det finns ingen gud utom och är hans profet". Ett hundratal palestinska poliser som hade till uppgift att skydda grav stod och såg på när den revs. Rabbinen som hört att grav höll på att förstöras gav sig av mot för att rädda Torah-rullarna, som förvarades i helgedomen, men blev skjuten. Ämnar utrikesministern fördöma de nämnda kränkningarna av mänskliga och religiösa rättigheter från palestinsk sida och uppfordra också palestinierna att följa lydelse om lika tillgänglighet till helgedomar för alla religioners utövare, och inte bara som fördöma "det övervåld som används från israelisk sida"?
fr · GO1197 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:97 av () till statsminister om svar på fråga om e-postreklam ställde jag en skriftlig fråga (2000/01:46) till statsrådet . Frågan handlade om e-postreklam och löd: "Vad avser statsrådet att göra för att vi i snabbt ska komma ur den nuvarande oreglerade situationen då all möjlig reklam kan sändas till vilken e-postadress som helst utan någon som helst begränsning?" Jag är medveten om och har förståelse för att omorganisation inom regeringen pågår, men blev oerhört förbluffad av det svar som skickades till mig. "Frågan kommer inte att besvaras på grund av omorganisationen inom regeringen." Vad avser statsministern att göra för att sakfrågor, om än med viss fördröjning, ska kunna besvaras även i tider av omorganisation?
fr · GO1198 · 2000-10-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:98 av () till statsrådet om livslångt lärande Alla är överens om att kravet på livslångt lärande kommer att öka i vårt samhälle. Det livslånga lärandet innehåller såväl kortare utbildningar som längre och eftersom en strävan är att människor ska arbeta högre upp i åldrarna krävs en återkommande utbildning även för den som närmar sig pensionsåldern, om man vill ha kvar kvalificerade arbetsuppgifter. I skoldebatten sade skolministern bl.a. följande: "Vi ser det livslånga lärandet som en nödvändighet i det framtida samhället, där bristen på arbetskraft bara kommer att öka. Många vuxna kommer att byta jobb . Man kommer ständigt att gå in till ett nytt lärande." Ett stort problem är att den nya studiemedelsförordningen inte ger individen den ekonomiska tryggheten för ett livslångt lärande. Man kan bara erhålla studiemedel för högskolestudier under tolv terminer, såvida det inte finns synnerliga skäl för ytterligare studier. Ett lärande som påbörjas i ungdomen och inte avslutas förrän man blir pensionär kan aldrig begränsas till tolv terminer, särskilt om man redan från början förbrukat åtta@tio terminer i sin grundutbildning. Jag vill därför fråga statsrådet om detta kommer att beaktas i den vuxenutbildningsproposition som ska läggas på bord .
fr · GO1199 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:99 av () till statsrådet om hemsändandet av kosovoalbanska flyktingar har ca 82000 flyktingar återvänt från olika länder till Kosovo. Mer än 9000 har återvänt under tvång. nalkas vintern och tillgången till logi är mycket begränsad. rekommenderar därför att de länder som mottagit flyktingar från Kosovo inte sänder dem tillbaka under innevarande årstid. Det finns ingen möjlighet att utföra byggarbeten för att utöka möjligheterna till tak över huvudena för fler. Enligt bör de återvändande flyktingarna kunna garanteras adekvat logi/tak över huvudet, utsatta grupper måste kunna garanteras stöd och hjälp och en massinströmning av flyktingar måste hindras. Ett långsamt och gradvis återvändande är av intresse för alla som vill återuppbygga ett stabilt Kosovo. Den internationella polisstyrkan som används av är exempelvis underbemannad. Det juridiska systemet är otillräckligt och fungerar inte fullt ut. Dessa två faktorer bidrar till laglöshet i många delar av Kosovo med alarmerande hög brottslighet. Min fråga till statsrådet: På vad sätt kommer regeringen att medverka till att vädjan om att ett humanitärt och medmänskligt synsätt måste få styra hemsändandet av de kosovoalbanska flyktingarna?
frs · GO12100 · 2000-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:100 om sjösäkerheten längs den svenska har frågat mig vad jag avser att göra för att motverka den försämrade sjösäkerheten längs den nordbohuslänska kusten. bedriver ett långsiktigt arbete med att rationalisera driften av farlederna runt hela svenska kusten. Avsikten är givetvis att rationaliseringarna ska kunna ske utan nämnvärd negativ påverkan på sjösäkerheten. Traditionell farledsutmärkning, såsom fyrar, bojar och prickar, kan numera till viss del ersättas av satellitnavigeringssystemet GPS. drog in Grisbådans boj, då man inte längre fann något verkligt behov av den. Företrädare för traktens fiskare samt för de större fiskeorganisationerna har uppgett att enda argumentet för att behålla Grisbådan är i händelse av att fiskefartygens navigeringsinstrument skulle slås ut. Detta är självfallet fullt förståeligt. I området rör sig ett trettiotal svenska och norska fiskare. De allra flesta fiskare har dock, enligt deras talesmän, bra navigationsutrustning. Några kommentarer från fritidsbåts- eller yrkessjöfarten har enligt uppgift inte erhållit. Som ett alternativ till Grisbådan har föreslagit att man eventuellt skulle kunna ersätta en av prickarna i området med en lysboj. Förslaget har mottagits positivt av fiskarna, som skulle diskutera frågan sinsemellan. Man har ännu inte återkommit till i frågan. Ett annat exempel på rationaliseringsarbete är att fyren på Ursholmen har konverterats till solpaneldrift. En effekt av detta är att fyrens lysvidd har kortats. kommer dock att kontrollera att bästa ljuseffekt erhålls med den använda tekniken. Jag är givetvis angelägen om en god säkerhet i våra farvatten. Det ankommer dock på att inom ramen för sitt myndighetsansvar självständigt bedöma vilka åtgärder som krävs för att upprätthålla en hög sjösäkerhet för samtliga fartygskategorier.
frs · GO12101 · 2000-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:101 om TEN-status för E 12 har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att väg E 12 ska ingå i revisionen av de transeuropeiska vägarna. Enligt de nu gällande riktlinjerna för TEN-T (transeuropeiska transportnätverk) ska förelägga och rådet en rapport där det anges om riktlinjerna bör anpassas till den ekonomiska och tekniska utvecklingen på transportområdet, särskilt beträffande järnvägstransporterna. Detta är grunden för kommissionens pågående arbete. Om kommissionen väljer att föreslå förändringar av riktlinjerna, som t.ex. kan gälla prioriteringar inom nuvarande nät, ska därefter såväl medlemsländerna i rådet som ta ställning till förslaget. En revidering av riktlinjerna som inkluderar ändringar av TEN-nätets omfattning kan bli mycket omfattande och ta . har därför inför kommissionens arbete förordat en begränsad översyn av riktlinjerna som inte innefattar en revidering av kartorna. väntas lägga ett förslag till revidering av riktlinjerna för TEN-T tidigast sent . Om det då är aktuellt att revidera kartorna kommer regeringen att överväga vilka förslag till tillägg till nuvarande nät som bör framföras från svensk sida.
frs · GO1212 · 2000-10-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:12 om informationskampanj mot narkotika har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en informationskampanj för att mobilisera föräldrar och andra vuxna i kampen mot narkotikan. Låt mig börja med att informera om att regeringen lägger fram en nationell handlingsplan på alkoholområdet. Där tydliggörs att det drogförebyggande arbetet bör förstärkas och att det är av särskild vikt att stödja föräldrarnas roll. Jag vill framhålla att jag delar uppfattning om att det krävs ett brett engagemang, med stöd från föräldrar, skolpersonal och andra vuxna i den unges närhet, i kampen mot narkotikan. Jag anser däremot inte att man just nu ska lansera en informationskampanj. En sådan kampanj skulle riskera att bli en isolerad insats. Regeringens uppfattning är att slutbetänkande bör avvaktas, eftersom kommissionen just har i uppgift att göra en utvärdering av samhällets narkotikapolitiska insatser och med utgångspunkt från denna lägga förslag till effektiviseringar av narkotikapolitiken. Regeringens avsikt är att presentera en nationell handlingsplan på narkotikaområdet .
frs · GO1213 · 2000-10-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:13 om studentbostäder för människor med funktionshinder har frågat mig vad jag avser göra för att ombyggda och nybyggda studentbostäder blir tillgängliga för studenter med funktionshinder. nämner särskilt frågan om ombyggnad av vindar, som @ enligt vissa @ skulle ge många nya lägenheter om hisstvånget slopas. Frågan om tillgänglighet är en samhällsfråga, som på lokalplanet hanteras av kommunen vid planarbete och bygganmälan. ger goda möjligheter för olika intressen att påverka planer. I samband med nybyggnad ställs krav på hiss i trevåningshus och högre. Omvandling av vindsutrymmen till lägenheter betraktas som nybyggnad och omfattas således av detta krav. Om anser hisskravet uppenbart oskäligt kan undantag göras. Kommunen kan också i detaljplan eller områdesbestämmelser bestämma om lägre krav vid ändring av byggnad. Det innebär att en viss andel av bostäderna i en ort eller ett område kan undantas från kraven på tillgänglighet. Lämpliga bostäder för funktionshindrade måste då finnas i övrigt. Frågan om tillgänglighet tas upp i regeringens nationella handlingsplan för handikappolitiken Från patient till medborgare. Det är regeringens uppfattning att alla ska ges möjlighet att delta i samhällslivet på lika villkor. Det innebär också att det ska finnas ett sådant utbud av bostäder så att var och en i rimlig utsträckning kan välja bostad utan begränsningar av eventuella funktionshinder.
frs · GO1214 · 2000-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:14 om kompensation till jordbruket har frågat vilka åtgärder miljöministern avser vidta för att kompensera det ekologiska och konventionella jordbruket för höjda dieselskatter. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. I regeringsförklaringen anges att en målsättning för regeringen är att svensk livsmedelsproduktions konkurrenskraft hävdas. I regeringsförklaringen sägs också att de s.k. gödselskatterna i lämplig form ska återföras till jordbruket. Förslag om detta ska läggas fram under riksdagsåret. Att så ska ske är också innebörden av den uppgörelse regeringen har träffat med jordbruksnäringen och som ska utformas efter samtal med LRF. En vägledande och intressant utgångspunkt för det fortsatta arbetet är det förslag som LRF lämnat. måste lösningen givetvis stå i samklang med EU:s jordbrukspolitik och de högt ställda miljökrav vi har i . Uppgörelsen omfattar bl.a. också räntekompensation för den senarelagda utbetalningen av arealersättningar. Några löften om kompensation för höjda dieselskatter har således inte lämnats vare sig i regeringsförklaringen eller på något annat sätt. Däremot kommer regeringen i enlighet med överenskommelsen med LRF att bl.a. se över skattevillkoren som är specifika för jordbrukets drivmedelsanvändning. Resultatet av denna översyn ska presenteras i vårpropositionen 2001.