ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11937 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:937 av de () till jordbruksminister om strömmingsbeståndet i lovade jordbruksministern i ett frågesvar att en undersökning av strömmingsbeståndet längs ostkusten från t.o.m. skulle göras . Vad jag har kunnat få fram har undersökningen bara avsett området från till . Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att strömmingsbeståndet i undersöks i enlighet med tidigare avgivet frågesvar?
fr · GN11938 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:938 av () till statsrådet om felaktig placering i särskolan Färsk statistik från visar att alltfler elever placeras i särskola. har antalet elever där ökat . Särskolan är en skolform för barn som inte bedöms kunna nå kunskapsmål på grund av att de är utvecklingsstörda. Andra orsaker kan vara att barnet har fått en hjärnskada som orsakat funktionshinder eller att barnet är autistiskt. Den kraftiga ökningen av antalet särskoleelever kan betyda att även andra barn placerats i särskolan. Det finns en risk att barn som anses besvärliga eller av andra skäl inte fungerar i skolan placerats där. Särskolan kan för de barn den är tänkt för ge möjligheter till en bättre skolgång. Men för andra barn än den egentliga målgruppen kan en placering i särskolan vara förödande. En felaktig placering i särskolan innebär ett ökat utanförskap och en icke ändamålsenlig undervisning, något som påverkar såväl prestationer som självbild. En felaktig placering i särskolan kan vara en kränkning för livet. Alla barn har rätt till bästa möjliga skolgång givet sina egna förutsättningar. Det är djupt kränkande om barn placeras i särskola av andra skäl än att barnet har reellt behov av detta. Särskolan får aldrig anvisas därför att det är den bästa lösningen för kommunen, i situationer när kommunerna inte klarar av sin uppgift att ge alla barn den undervisning de behöver och har rätt till enligt skollagen. Vad avser skolministern göra för att garantera att inga andra barn än de som har verkliga behov av just den skolformen placeras i särskolan?
fr · GN11939 · 2000-05-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:939 av () till statsrådet om betyg före årskurs 8 Mot bakgrund av interpellationsdebatten den 12maj om skriftliga omdömen och betyg finns anledning att söka ett förtydligande vad gäller rätten att sätta betyg. Som skolministern påpekade i debatten regleras tiden för betygssättning i grundskoleförordningen i kapitel 7, paragraferna 3@9. Här står att betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 8 och i slutet av höstterminen i årskurs 9. Någon begränsning i lagtexten att utfärda betyg tidigare finns inte, varför den till synes självklara slutsatsen måste bli att detta också är möjligt och förenligt med gällande bestämmelser. I interpellationsdebatten säger skolministern också att "betyget Godkänd ska motsvara de mål som eleverna enligt kursplanerna ska ha uppnått i ämnena i slutet av nionde skolåret, och ska fastställa betygskriterierna. Detta är var beslutat om. Det är endast detta som kan kallas för betyg." Skolministern anför detta som argument för att avvisa tanken på betyg tidigare än årskurs 8. Den juridiska svagheten i argumentationen är uppenbar varför jag vill få ytterligare ett förtydligande. Med anledning av ovanstående frågar jag skolministern: På vad bygger skolministern sitt ställningstagande att betyg inte kan ges före årskurs 8 i den svenska skolan?
fr · GN11940 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:940 av tredje vice talman () till statsrådet om rätt betyg utan kostnad Allteftersom det internationella utbytet ökar får gymnasieskolan oftare in förfrågningar om att överföra utländska betyg till svenska betygsdokument. Detta är möjligt om kursplanen för den utländska kursen har en svensk motsvarighet. Dessa byten kan kosta eleven pengar. Enligt gymnasieförordningen (1999:844) 7kap framgår att "16§ en elev som inte följt undervisningen i en kurs får, utan att eleven går igenom prövning enligt 14§, av rektor ges betyget Godkänd på kursen, om 1. det av betyg, intyg eller liknande framgår att eleven genom studier i utlandet eller på annat sätt förvärvat sådana kunskaper som behövs för betyget Godkänd, och 2. kommunen eller ordnar kusen." Trots att skolan erkänner att eleven läst ämnet kan rektor bara sätta betyget Godkänd, oavsett vilket betyg eleven erhållit i utlandet. Detta är en uppenbar orättvisa då man automatiskt når betyget Godkänd, men för ett högre betyg måste betala prövningskostnad. Gymnasieskolan tar således betalt för betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd, vilket sänder fel signaler till elever med höga betygsambitioner. Den rektor som gör bedömningen av betyg, intyg eller liknande och avgör om de förvärvade kunskaperna motsvarar betyget Godkänd bör kunna göra motsvarande bedömning vad gäller betygen Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidta, för att elev som genom studier i utlandet förvärvat kunskaper, ska kunna få rätt betyg utan kostnad?
fr · GN11941 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:941 av () till miljöminister om antibakteriella ämnen i konsumentprodukter är det relativt vanligt att konsumentprodukter marknadsförs som "antibakteriella". Det innebär att tillverkaren preparerat produkten, t.ex. en tröja eller en tandkräm, med ämnen med bakteriedödande verkan. Eftersom det gäller många olika kemikalier med olika aktiva substanser har utvecklingen genererat en kritisk debatt. I debatten förs det huvudsakligen fram tre risker med antibakteriella ämnen i konsumentprodukter. Kemikalierna kan vara allvarliga miljögifter. Det har påtalats att vissa av kemikalierna är fettlösliga och tas upp i nervsystemet. Vissa av ämnena är att klassa som antibiotika. Därmed finns risken att det utvecklas resistenta bakteriestammar, analogt med den debatt som förs om användandet av antibiotika inom sjukvården. En allmän oro för att vi skapar "sterila miljöer". Att inte utsättas för bakterier naturligt kan innebära risk för att immunförsvaret försvagas. Utöver detta ifrågasätts ifall vissa av dessa medel över huvud taget har någon bakteriedödande effekt, vilket ytterligare sätter fokus på frågan om medlets eventuella negativa påverkan på miljön. Jag vill därför fråga ministern: Avser ministern att se över regelverket för användande av antibakteriella tillsatser i konsumentprodukter?
fr · GN11942 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:942 av () till statsrådet om elöverkänslighet 200 000 människor i lider av elöverkänslighet. Vid tidigare frågor om elöverkänslighet, mobiltelefoners strålning och forskning om elöverkänslighet har regeringsrepresentanter: , understrukit vikten av att ta de elöverkänsligas problem på allvar, men velat invänta den utredning som pågår och ska redovisas av . Den senaste tidens händelser gör det emellertid nödvändigt att åter aktualisera denna svåra men väldigt viktiga fråga. i har gjort en undersökning om läckande gifter från mobiltelefoner. följer försiktighetsprincipen och myndigheterna rekommenderar att barn och ungdomar inte ska använda mobiltelefon, då det kan påverka hjärnans utveckling. I anser inte myndigheterna att detta är nödvändigt och producenterna instämmer. Den 7april inträffar en allvarlig händelse i om elöverkänslighet. De två ledamöterna , och , hoppar av i protest. De anser bl.a. att utredningen inte tar hänsyn till empiriska resultat samt fortsätter att hävda att elöverkänslighet har en psykosocial grund och bör behandlas med psykoterapi. De båda opponenterna anser att utredningen inte följt upp regeringens uppdrag. Det är givetvis ytterligt allvarligt när två personer, som satsat mycket arbete för att förbättra situationen för den stora gruppen elöverkänsliga, inte finner det meningsfullt att delta i denna utredning. Vilka åtgärder kommer att vidtas för att återställa förtroendet för den utredning som ska förbättra situationen för de människor som är elöverkänsliga?
fr · GN11943 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:943 av () till statsrådet om överlåtelse av tillfälliga pappadagar Att föda barn är en omvälvande upplevelse både fysiskt och psykiskt. Modern forskning visar också att den första tidens anknytning mellan mor och barn är oerhört viktig. För att denna anknytning ska kunna ske så harmoniskt som möjligt är det viktigt att kvinnan har någon som tar hand om henne själv, hushåll och eventuella syskon . För de allra flesta mödrar är det barnets far som får denna roll och som genom de tio tillfälliga pappadagarna kan stanna hemma från jobbet i samband med barnets födelse. Men för ensamstående mödrar vars barnafödande sannolikt är mer "stressande" står inte denna möjlighet till buds. Vi föreslog därför att ensamstående mödrar bör kunna överlåta de tio "pappadagarna" i samband med barns födelse, till någon annan än fadern. I debatten om budgeten för , den 14december 1999, anförde statsrådet att hon avsåg att låta se över om de skulle kunna överlåtas till en vän eller till en släkting. När kommer statsrådet ge besked om att de tillfälliga pappadagarna kan få överlåtas för ensamstående mödrar?
fr · GN11944 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:944 av () till näringsminister om återplantering av stormfällda skogsområden i Vid stormen över stormfälldes stora arealer skog, mestadels granskog. Stormen drabbade södra särskilt hårt. Det finns därför starka skäl att fråga sig om man inte i större utsträckning än ska plantera mera stormfasta trädslag än gran på dessa områden, företrädesvis ädellövskog som är den naturliga skogstypen i regionen. Flera andra länder i drabbades av svåra stormar . Stora ekonomiska satsningar görs också av de olika staterna för att det ska planteras mer lövskog. Den danska staten kommer att stödja skogsbruket med anledning av stormen. Även i och gör staten stora skogssatsningar med anledning av stormen. Ett motiv till att staten särskilt bör bidra till plantering av lövskog är att kostnaderna oftast är betydligt högre än för plantering av barrskog samt att man får vänta på intäkterna längre eftersom lövträd växer långsammare. Ädellövsskogarna är en omistlig del av det skånska landskapet och bidrar starkt till dess särdrag. Det är nu vi har möjlighet att påverka vilken typ av skog vi ska ha . Frågan är viktig inte minst med tanke på att är en tätbefolkad region med ett ständigt växande antal invånare. Vad kommer näringsministern att göra för att de stormfällda arealerna i ska kunna återplanteras med lövskog?
fr · GN11945 · 2000-05-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:945 av () till justitieminister om polisvåld Avvägningen mellan acceptabelt våld och det som inte är det vid myndighetsutövning är alltid svår. Den är kanske allra svårast när det gäller polisens användning av skjutvapen. Därför är utbildning och kunskap kring detta synnerligen viktigt. Det har uppmärksammats en hel del fall av misstänkt övervåld från polisen. Flera fall med dödlig utgång. För ett drygt år sedan presenterade JK en rapport om övervåld gentemot personer som omhändertagits med tvång. Denna rapport pekade på att polisen bör ändra sina attityder, ha klarare etiska riktlinjer. De uppmärksammade fallen verkar tyda på vissa brister i säkerheten vid användandet av skjutvapen. Den stora omorganisation till närpoliser som genomförts, ibland synnerligen okänsligt av polisledningarna i länen, har inneburit att fler poliser, som inte huvudsakligen arbetat i s.k. yttre tjänst, nu arbetar ute på fältet. Situationen har också förändrats bl.a. genom att fler vapen finns på gatan. Detta skärper kraven på att polisen måste vara snabb i tanken och säker i sin handling. Åldersstrukturen inom polisen är generellt dessutom skev med en stark övervikt av polismän närmare pensionsåldern. Dessa känner större osäkerhet när det gäller vapenanvändningen. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att förstärka säkerheten när det gäller handhavandet av polisens skjutvapen?
fr · GN11946 · 2000-05-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:946 av () till justitieminister om avgångsvederlag Beslut har fattats om att bouppteckningsadministrationen flyttas från och att inskrivningsmyndigheten centraliseras. Efter samtal med personal på en tingsrätt har framkommit att det finns anställda som av personliga eller andra skäl inte kan följa med till en ny arbetsplats. Tydligen finns inga medel avsatta inom till avgångsvederlag för dessa personer. Vad avser justitieministern vitaga för åtgärder för att anställda kan erbjudas avgångsvederlag?
fr · GN11947 · 2000-05-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:947 av () till justitieminister om polisens uppgift är att förhindra brott ägde en demonstration rum på i . Svenska folket i allmänhet och de boende och verksamma på i synnerhet har reagerat kraftigt mot den metod som tillämpades från polisens sida. Att låta brott begås och att vägra ingripa vid enskildas vädjan om hjälp kan endast bidra till minskat förtroende för polisen och ökad benägenhet för att ta lagen i egna händer. Svensk polis, som haft åtskilliga hårda år, har också upplevt det inträffade som förnedrande, men deltagande polis hade inget annat val än att lyda order. En av polisens viktigaste uppgifter är att förhindra brott. Detta fick vid det aktuella tillfället inte göras. Regeringen har vad gäller vissa chefstjänster inom polisen utnämningsmakten och dessutom utformar regeringen regleringsbrev @ två instrument som ger regeringen stor makt i styrningen av polisen. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder tänker justitieministern vidtaga för att säkerställa att händelsen på Söder inte ska upprepas?
fr · GN11948 · 2000-05-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:948 av () till justitieminister om Rissnemålet har åtskilliga allvarliga brott resulterat i att villkorlig dom kombinerad med föreskrifter om samhällstjänst dömts ut. När ställde sig bakom regeringens förslag till nya regler utgick från att denna påföljd skulle komma i fråga som ersättning för kortare fängelsestraff. I efterhand har inte bara vi riksdagsledamöter utan även verksamma jurister och allmänhet reagerat och det måste nog tillstås att vare sig propositionen eller utskottsbetänkandet ger en tydlig vägledning för dömandet. I det s.k. Rissnemålet har påföljden villkorlig dom med samhällstjänst utdömts för brottet grovt sexuellt utnyttjande. Straffskalan för detta brott är lägst och högst . Detta är det senaste exemplet på fall som, i vart fall enligt min mening, inte avsågs omfattas av de nya reglerna. En skyndsam översyn syftande till att skapa tydligare riktlinjer för när påföljden är avsedd att användas bör därför ske. Min fråga till justitieministern är: Är justitieministern beredd att skyndsamt förelägga ett förslag till lagändring med ovannämnda syfte?
fr · GN11949 · 2000-05-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:949 av () till jordbruksminister om interimsregler för produktspecifika hälsopåståenden redovisade sitt utredningsuppdrag beträffande produktspecifika hälsopåståenden (PSHP) @ "Livsmedel för hälsa och långt liv?" Verket förordar en offensiv svensk hållning för att på EU-nivå utveckla förutsättningarna för vetenskapligt väl grundade hälsopåståenden för livsmedel. I avvaktan på beslut pekar utredningen på möjligheten att för svensk del närmare kartlägga förutsättningarna för att införa de regler för PSHP som utarbetats genom Stiftelsen . Eftersom arbetet på EU-nivå kan förväntas ta är det angeläget, både från konsument- och producentsynpunkt, att vi i får en interimistisk lösning som ger möjlighet till välgrundad information till konsumenter och som skapar rimliga förutsättningar för producenter av functional foods att marknadsföra dessa. Vilka initiativ ämnar jordbruksministern vidta för att en interimistisk lösning i denna fråga kommer till stånd?
fr · GN11950 · 2000-05-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:950 av () till jordbruksminister om innehållsförteckning på livsmedel beslutade att försäljningen av "färgglatt" godis måste tillåtas i , förutsatt att eventuella azofärger redovisas. Azofärgerna används för att färga godis och kan utlösa starka reaktioner hos personer med allergi. I har det länge rått förbud mot dessa färger men inte i övriga EU-länder. meddelade att inte har rätt att förbjuda "färgglatt" godis. I och med detta är det upp till konsumenten att läsa på innehållsförteckningen om livsmedlet innehåller eventuella azofärger. I måste alla förpackade livsmedel som säljs och köps i landet innehålla en innehållsförteckning. Innehållsförteckning finns dock inte överallt. Livsmedelshandel över Internet ökar kraftigt. Efter en granskning gjord av Unga Örnar framkom det att de Internetbutiker som säljer livsmedel över Internet inte visar någon innehållsförteckning på sina livsmedel. Enligt är var tredje svensk allergisk eller överkänslig. I åldern 1@16 år är siffran 40@45%. Allergiker eller föräldrar som inte vet om att deras barn är allergiker utestängs från detta nya inköpsställe. Lagen om innehållsförteckning bör därför också gälla Internethandel. Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga jordbruksministern: Är jordbruksministern beredd att verka för att lagen om innehållsförteckning på livsmedel även ska gälla Internethandel?
fr · GN11951 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:951 av () till statsrådet om samordnad bostadspolitik i I ett inslag i Morgonekot uttalade biträdande finansminister att bostadsmarknaden borde samordnas i . (FLT) noterade detta. Dagen därpå publicerades notisen bl.a. i . Rubriken var "Bostadspolitik bör samordnas". anser att risken är stor att bostadspriserna skulle öka på svenska sidan när bron öppnas eftersom det är billigare att bo i än på . Många danskar skulle därför välja bostad i men arbeta kvar på . Vilka initiativ ämnar statsrådet vidta för att samordna bostadspolitiken i ?
fr · GN11952 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:952 av () till försvarsminister om svensk FN-trupp i södra FN har bett genom en informell förfrågan att snabbt ställa upp med en svensk FN-styrka som ska förstärka den befintliga FN-styrkan Unifil i södra nu när planerar att dra tillbaka sina trupper därifrån . Från den talas det ofta om försvarets roll för fredsbevarande operationer inom ramen för FN. Ett utdraget nej-svar är djupt ansvarslöst då det försätter FN i en situation där de då senare måste vända sig till någon annan stat. Det israeliska tillbakadragandet kan komma snart varför det brådskar med FN-trupp på plats för att fylla det militära vakuum som då uppstår. Avser försvarsministern verka för att tackar ja till FN:s förfrågan och därmed klarar av att leva upp till den uttalade strävan att ta ett internationellt ansvar med fredsbevarande styrkor?
fr · GN11953 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:953 av () till utrikesminister om folkmordet på armenierna 1915 förklarade "Det är @@@ viktigt att det genomförs förutsättningslös oberoende internationell forskning om det folkmord som drabbat den armeniska befolkningen. Det vore av stor vikt om det kan utvecklas en ökad öppenhet och historisk förståelse för händelserna 1915 och därefter. En förbättring härvidlag torde även få betydelse för stabiliteten och utvecklingen i i sin helhet" (1999/2000:UU11). Statsministern sade i sitt avslutningsanförande vid konferensen om Förintelsen att brotten mot mänskliga rättigheter mot andra folk, etniska minoriteter m.fl. måste klarläggas vid framtida återkommande konferenser. Han nämnde därvid folkmordet på armenierna i . Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern vidta för åtgärder för att folkmordet på armenierna 1915 tas upp vid årets konferens i om 1900-talets folkmord?
fr · GN11954 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:954 av () till utrikesminister om sanktionspolitiken mot Det är alldeles uppenbart att den sanktionspolitik som förs av FN mot inneburit ett katastrofalt misslyckande. De som drabbas är den civila befolkningen @ inte regimen, vilken borde vara målet för sanktionerna. räknar man med att 1,5 miljoner människor dött till följd av sanktionspolitiken. Det är lika många människor som dog i eller i folkmordet på armenierna 1915. och ledarskiktet kring honom lever dock fortfarande gott. De modifieringar som gjorts i FN:s sanktionspolitik har inte haft någon effekt. Framför allt beroende på att de saboterats av och folkrättsvidriga bombningar av den irakiska infrastrukturen. Bombningar som dessutom är en ansvarslös lek med elden, då bomberna kan träffa de massförstörelsevapen som FN vill att ska avveckla, vilket skulle få fasansfulla följder för och dess grannar. Sanktionerna har, kompletterade med och bombningar, blivit till regelrätt krigföring och massmördarpolitik. De misslyckade sanktionerna och meningslösa bombningarna måste upphöra och nya vägar sökas för att komma till rätta med de irakiska massförstörelsevapnen. Vad avser utrikesministern vidta för åtgärder för att få slut på de bombningar och den sanktionspolitik som leder till misär och massdöd i ?
fr · GN11955 · 2000-05-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:955 av () till utrikesminister om "lagenligt våld" i I var det parlamentsval. Valet blev ett svidande nederlag för de konservativa krafterna. I sin bitterhet över sin förlust har de nu försökt att slå tillbaka. vill inte erkänna valresultatet i flera städer. De har tagit vissa händelser vid en konferens i som förevändning för att gå till angrepp mot reformvännerna. Yttrandefriheten har kränkts genom att 16 stora tidningar stängts. Många av reformvännernas ledande personligheter har fängslats @ bl.a. två ledande kvinnor inom den iranska kvinnorörelsen, Mehrangiz och . Likaså har journalisten (som har hjärtproblem) fängslats. Den andlige ledaren har uttalat att "lagenligt våld" får användas mot de fängslade. deltar i den kritiska dialogen med . I har en hårdare ton samt punktsanktioner som del i denna dialog diskuterats. Det som hänt torde aktualisera dessa idéer på nytt. Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att skärpa tonen mot den iranska regimen när det gäller dess rättsövergrepp, dess inskränkningar i yttrandefriheten och brott mot mänskliga rättigheter?
fr · GN11956 · 2000-05-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:956 av () till utrikesminister om krigsskatt blev självständigt 1993 efter en FN-organiserad omröstning där av befolkningen sade ja till självständighet. av sämja har tusentals människor dödats sedan kriget mellan och bröt ut . Miljonbelopp har lagts på upprustning och krigsberedskap. OAU har gjort stora ansträngningar som medlare, EU har vädjat till parterna och FN är engagerat. Men jag är trots alla ansträngningar djupt orolig för den senaste veckans utveckling av kriget. , och tillhör de stora vapenleverantörerna. Men vapnen måste finansieras. Man har beräknat att 400 miljoner USD flyter in från eritrianer boende utanför hemlandet. Pengar som är en viktig förutsättning för kriget, men som är ekonomiskt betungande för många med låg eller ingen egen inkomst. president gjorde en rundresa till europeiska huvudstäder för att informera sina landsmän om situationen. Afwerki lär också under besöket ha uppmanat sina landsmän att bidra med ekonomiska medel utöver den "skatt" som förväntas från varje familj med 800@1000 kr/mån. President träffade även under besöket utrikesminister . har i en likartad situation tagit upp frågan om "krigsskatt" som motverkar fredsansträngningar. Min fråga till utrikesminster är om man tagit upp frågan om "krigsskatt" från eritreaner boende i .