ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12406 · 2000-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:406 om folkbildning om samer har frågat statsministern om han avser att verka för att en nationell folkbildning genomförs för att öka kunskapen om svenska samer, deras kultur och svenska nybyggares historia och kultur. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. När överlämnade sitt betänkande Samerna @ ett ursprungsfolk i om anslutning till konvention nr 169 till mig presenterade han ett antal åtgärder som han ansåg måste vidtas för att en svensk anslutning ska bli möjlig. En av åtgärderna handlade om en nationell informationskampanj om samerna som ursprungsfolk och om den samiska kulturen. När vi diskuterade bl.a. denna fråga framhöll den stora kunskapsbrist om samerna som ursprungsfolk och om den samiska kulturen både hos svensken i gemen och företrädare för myndigheter och organisationer som han hade upplevt under utredningens gång. Jag delar uppfattning och jag har själv funderat på hur bristen på sådan kunskap ska hanteras. Jag är ingen vän av kampanjer. Det finns en påtaglig risk för både ytlighet och kortsiktighet när sådana genomförs. Däremot tror jag precis som att folkbildning är en bra metod. En sådan folkbildningssatsning måste läggas upp på ett sådant sätt att den får genomslag i hela och inbjuder till dialog. Det handlar om att sprida kunskap om samerna som urbefolkning men det handlar också om att sätta de svenska nybyggarna, i inland, och deras kultur i ett historiskt perspektiv. Jag avser att genomföra en informationssatsning om samerna och samisk kultur och vill att den har inslag av konfliktlösning och dialog. Ett av syftena med en sådan satsning är att minska de spänningar som finns på många håll i norra . Spänningarna handlar till stor del om makten över jakten, fisket, marken och andra naturresurser. De bottnar i kampen och viljan att bo kvar i sin hembygd och kunna försörja sig. Men det finns också andra inslag som jag inte uppfattar som lika ädla. Problemen är mångfasetterade. I handlar det förmodligen endast om bristen på kunskap. Därför måste en informationssatsning ha olika mål och använda olika metoder beroende på vilka målgrupper vi riktar oss till. Vi har redan genomfört en förstudie för en nationell informationssatsning om samerna som urbefolkning. Denna förstudie ger intressanta svar på både mål, syfte och strategier. bereder vi denna fråga inom departementet. Det handlar om planering och finansiering. Det är min planering att denna fråga ska vara löst så att vi kan inleda detta arbete så fort som möjligt.
frs · GN12407 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:407 om RFV-sjukhus har frågat näringsministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att bereda tidigare anställda vid sjukhus arbete. Arbetet inom regeringen är fördelat på så sätt att det ligger inom mitt ansvarsområde att besvara denna fråga. I anslutning till att godkände förslagen i proposition Försäkringsmedicinska utredningar, m.m. (prop. 1998/99:76) beslutade regeringen att ge en aktiv roll i det kommande avvecklingsarbetet. I detta ansvar ingår bl.a. att under ledning av professionellt stöd vidta åtgärder som underlättar för den uppsagda personalen att hitta nya arbetstillfällen. Fastigheterna som inrymde sjukhusen är nu sålda och en del av de anställda kommer enligt uppgift att beredas sysselsättning hos de nya ägarna. Andra har fått anställning hos huvudmannen för försäkringsmedicinska centrum (FMC). Ett visst antal har kunnat avgå med pensionsersättning. I RFV:s uppdrag ingick också att till regeringen redovisa de kostnader som avvecklingen medförde. I tilläggsbudgeten för och i budgetpropositionen för redogjorde regeringen för de medel som tillförts för avvecklingen. Regeringens ambition har varit att omställningen ska vara så skonsam som möjligt för alla inblandade. I enlighet med förslaget från RFV har avvecklingsorganisationen därför tillförts medel motsvarande . Därutöver medges disposition av vissa medel för täckning av eventuella underskott . Av beloppet avser en betydande del utgifter för pensioner och lön till uppsagd personal, men i beloppet finns också medel reserverade för utbildning av uppsagd personal.
frs · GN12408 · 2000-01-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:408 om energigrödor har frågat mig hur jag ämnar agera för att inhemska energigrödor ska bli mer konkurrenskraftiga. Möjligheterna att producera bränslen på jordbruksmark är stora. (Biobränslen för framtiden, SOU 1992:90) bedömde långsiktigt potentialen till 50@60 TWh . Man förutsatte då att hela den åkerareal, ca 800000ha, som enligt jordbrukspolitiska beslut var aktuell för omställning skulle utnyttjas för odling av energiskog och energigräs. Potentialen bedömdes av till 15@20 TWh . Detta ligger nära Lantbrukarnas riksförbunds bedömning på , som utgick från att ca 400000ha skulle användas för energiodling. Det är svårt att bedöma hur stor del av potentialen som kan komma att uppnås i praktiken. De hinder som kan förutses är främst av ekonomisk art. De centrala faktorerna är den globala efterfrågan på livsmedel samt EU:s jordbrukspolitik. Storskalig energiodling kan också ha viss negativ miljöpåverkan, vilken måste vägas in i bedömningen. I samband med reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik beslutade EU om ett fortsatt krav att ta areal ur produktion. Utöver denna areal kommer det även att vara möjligt för producenter att minska arealen frivilligt. I första hand är det på den uttagna arealen som energigrödor kommer att produceras. Som ett led för att underlätta detta har regeringen beslutat om ett undantag för hur stor andel en brukare får ta ur produktion om denne använder arealen för energigrödor. Vidare har regeringen, för att utveckla drivmedelstillverkning från förnyelsebara energislag, beviljat skattebefrielse för en pilotanläggning i för tillverkning av etanol. Denna fabrik kommer att tillverka fordonsbränsle från vete odlat på uttagen areal. Beslut har även fattats av om att öka de statliga satsningarna på forskning och utveckling av bl.a. energiskogsproduktion. Den totala arealen energiskog uppgick till ca 14000ha. Under har det i beviljats nationellt stöd för anläggning av vissa fleråriga grödor avsedda för produktion av biomassa. höjdes detta stödbelopp till maximalt /ha. Regeringen kommer att ta ställning till ett fortsatt stöd för anläggning av energiskog bl.a. mot bakgrund av en analys av anläggningsstödets betydelse för resultaten av stödet för utveckling av energiskog inom ramen energipolitiska program. På det hela taget är det viktigt och angeläget att stimulera utvecklingen av förnyelsebara energislag. Den utgör själva grunden för att klara omställningen till ett uthålligt energisystem. Ovanstående exempel visar på några av de satsningar som görs för att åstadkomma detta.
frs · GN12409 · 2000-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:409 om könsfördelningen i har frågat mig om vilka konkreta och snabba åtgärder jag är beredd att vidta för att minska den ojämna könsfördelningen inom . Jag kan till en början konstatera att på den högsta nivån inom är båda statsråden och den ena av statssekreterarna kvinnor. Bland chefstjänstemän och departementsråd finns 9 kvinnor och 22 män. Om också kansliråden räknas in i denna krets är fördelningen 27 kvinnor och 37 män. Bland handläggarna är fördelningen jämn, 60 kvinnor och 58 män. Av de 30 assistenterna är däremot bara 3 män. har som ett prioriterat mål för sin egen verksamhet att jämna ut den sneda könsfördelningen som fortfarande finns kvar speciellt för de högsta respektive lägsta befattningsskikten. All policy för rekrytering, lönesättning m.m. har utformats i enlighet med den målsättningen. arbetar liksom övriga departement inom den ramen. har exempelvis departementet breddat rekryteringen av assistenter så att två av fem nyrekryteringar avser män. En annan angelägen uppgift är att entusiasmera fler lämpade kvinnliga handläggare att söka utveckling på chefsnivå. Det handlar då om att bredda basen av kvinnliga chefsämnen, som aktivt söker chefsbefattningar. Det är viktigt att slå fast att fördelningen mellan kvinnor och män självfallet är en spegling av förhållandena på arbetsmarknaden i stort. finns det generellt sett för få kvinnor på högre befattningar, och för få män på lägre befattningar på den svenska arbetsmarknaden. Att utveckla jämställdheten i samhället är en av de viktigaste politiska uppgifterna som regeringen har åtagit sig. Det är också en av de uppgifter som regeringen prioriterar högst. Uppgiften fordrar omfattande och målmedvetna insatser över politikens hela bredd. Det handlar alltså inte bara om arbetsmarknadspolitiska åtgärder utan i lika hög grad om attitydförändringar, förändringar inom skolans, familjepolitikens och socialpolitikens områden, etc.
frs · GN12410 · 2000-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:410 om könsfördelningen i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska den ojämna könsfördelningen inom . Den ojämna könsfördelningen inom UD är ett problem. UD har av tradition varit ett mansdominerat departement. Trots framsteg har vi fortfarande inte uppnått tillfredsställande könsfördelning. Problemen kvarstår framför allt på chefsnivå. Uppföljningen av visar dock att jämställdheten på UD går framåt. Resultatet av UD:s årliga handläggarantagning har bidragit till att av UD:s yngre handläggare är kvinnor. Utnämningar av kvinnor till mellangradsnivå (kansliråd och ambassadråd) har ökat och målet för är kvinnor. Detta kommer att skapa ett brett underlag för framtida utnämningar av kvinnliga chefer, där det fastlagda målet för är . Jag vill framhålla att jämställdhetsaspekten beaktas mycket noga vid varje ny chefsutnämning. Den genomsyrar det löpande rekryterings- och bemanningsarbetet. Jag har verkat för att få en hög andel kvinnor som ordförande i olika arbetsgrupper under ordförandeskap i . Vi fortsätter att arbeta intensivt med att förbättra jämställdheten. Utöver vad som redan uppnåtts ska vi vidta ytterligare konkreta och snabba åtgärder för att uppnå tillfredsställande jämställdhet inom utrikesförvaltningen. Vissa sådana insatser är redan påbörjade och ingår i verksamhetsplaneringen . Som exempel kan jag nämna särskilt stöd för kvinnliga kansliråd, insatser för föräldralediga samt utbildning för enhetschefer i jämställdhetsfrågor. Jag vill betona att jämställdhetsarbetet också måste ses som en relativt långsiktig process. Vi kommer självfallet att fortsätta att arbeta intensivt med detta till dess att vi har uppnått den fulla jämställdhet som är vårt mål.
frs · GN12411 · 2000-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:411 om könsfördelningen i har frågat mig om vilka konkreta och snabba åtgärder som jag är beredd att vidta för att minska den ojämna könsfördelningen inom . ledningsgrupp består av sammanlagt tolv personer varav fem är kvinnor. har fem av dess tjänster nyrekryterats, fyra kvinnor och en man och nettoökningen av kvinnorna inom denna chefsgrupp är tre. I handläggargruppen är kvinnorna antalsmässigt i majoritet () och när det gäller assistentgruppen har departementet den i samhället traditionella könsfördelningen. I samband med rekryteringar, framför allt till chefstjänster, har vi inom departementet medvetet lyft fram könsfördelningen som en aspekt, vilket också har givit genomslag i rekryteringarna. En dominerande fråga för är bemanningen inför ordförandeskap i EU 2001. Vid departementets nominering av kandidater till ordförandeposter i de ca 50 arbetsgrupperna har målet varit en jämn könsfördelning. När det gäller den sneda könsfördelningen inom assistentgruppen kan jag konstatera att det är en spegling av arbetsmarknaden i stort. Det är ytterst sällan män söker assistenttjänster. De få män som varit anställda inom departementet som assistenter har dessutom stannat för att sedan gå vidare till helt andra områden. Min uppfattning är att vi inom departementet har uppnått en ökad medvetenhet om jämställdhetsperspektivet när det gäller rekrytering, lönesättning och andra arbetsmiljörelaterade frågor. Det är framför allt vid rekrytering, löneförhandling och i samband med kompetensutveckling som vi har konkreta möjligheter att vidta åtgärder för en bättre könsbalans inom organisationen. För mig är det viktigt att vi fullföljer det inre arbetet i departementet med en fortsatt och ökad hänsyn till jämställdhetsperspektivet när det gäller kompetensförsörjning, organisation och arbetsmiljöfrågor. Många av våra handläggare är i det skedet i livet då föräldraskap och arbete ska förenas. Inte minst arbetets organisation och planering har stor betydelse för hur dessa roller kan uppfyllas. En annan viktig fråga för departementet som arbetsgivare är därför att skapa goda förutsättningar för medarbetarna att förena arbete och föräldraskap. En förmån som finns i det statliga anställningsavtalet är föräldrapenningtillägget, som är en kompletterande ersättning utöver den lagstadgade föräldrapenningen. Som arbetsgivare har departement och myndigheter ur denna aspekt något positivt att erbjuda småbarnsföräldrar. Vi har haft en alltför stor personalomsättning och det är därför viktigt för verksamheten att vår personal vill återgå till arbete hos departementet efter föräldraledigheten. Detta gäller naturligtvis oavsett kön, men erfarenhetsmässigt vet vi att det är en fråga som är särskilt betydelsefull för kvinnorna. En fråga som vi särskilt kommer att uppmärksamma i detta sammanhang är hur det ökade resandet, som EU-medlemskapet inneburit, påverkar denna grupp medarbetare.
frs · GN12412 · 2000-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:412 om könsfördelningen i () har frågat mig vilka konkreta och snabba åtgärder som jag är beredd att vidta för att minska den ojämna könsfördelningen inom mitt departement. Situationen i är följande: Gruppen chefer @ dvs. statsråd, statssekreterare, expeditions- och rättschef samt enhetschefer @ består av 13 personer, varav sex är kvinnor och sju män. Vissa ojämnheter finns dock inom chefsgruppen @ i både kvinnlig och manlig favör. T.ex. är å ena sidan samtliga i departementets politiska ledning, dvs. statsråden och statssekreterarna, kvinnor, medan å andra sidan gruppen enhetschefer består av sex män och två kvinnor. I handläggargruppen och bland de politiskt sakkunniga är könsfördelningen jämn och när det gäller assistentgruppen uppvisar departementet det traditionella mönstret att flertalet är kvinnor. Det är i första hand i samband med rekrytering som den omedelbara och konkreta möjligheten till påverkan av könsfördelningen finns. Det är en ständig strävan i varje rekryteringssituation att både försöka knyta till sig den bästa kompetensen och att åstadkomma en så allsidig personalsammansättning som möjligt. Det gäller främst kunskaper, erfarenheter och kön, men också ålder samt etnisk och kulturell bakgrund. Bristen på kandidater från det underrepresenterade könet gör det dock ibland svårt att uppnå den eftersträvade könsfördelningen. Till de assistenttjänster som tillsatts i departementet fanns t.ex. över huvud taget inga manliga sökande. För att uppnå mera långsiktiga effekter måste vi arbeta med utvecklings- och arbetsorganisatoriska frågor. Det är av utomordentlig vikt att alla anställda, oavsett kön, ges möjligheter till utveckling, t.ex. genom att växla mellan olika arbetsuppgifter och arbetsformer, genom utvidgade arbetsuppgifter eller genom vikariat på högre befattningar, i syfte att bl.a. förbereda sig för en eventuell framtida chefsbefattning. Vi måste också uppmärksamma arbetsfördelningen och arbetsorganisationen i departementet. Det ska vara möjligt att förena ett aktivt föräldraskap med ett krävande chefsarbete, något som gynnar såväl kvinnor som män. Det ska också vara lockande för personer av båda könen att söka sig till alla de arbetsområden departementet erbjuder.
frs · GN12413 · 2000-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:413 om ministerrådsmöten har frågat om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att statsråden i ska kunna delta i EU:s ministermöten framöver. EU-arbetet utgör ett viktigt och stimulerande inslag i vår verksamhet och berör alla departementets sakfrågor. Både jag och statsrådet , har alltsedan vi tillträtt gjort vårt yttersta för att göra de rätta prioriteringarna bland de många och viktiga uppgifterna som ligger på det nya . Såväl jag som har deltagit i flertalet ministerrådsmöten på våra områden och har alltid varit företrätt på hög politisk nivå vid ministerrådsmötena. Vi går in i ett alltmer intensivt förberedelsearbete inför det svenska ordförandeskapet i , vilket helt naturligt kommer att väga tungt när vi gör våra prioriteringar . Jag vill i detta sammanhang betona att ministerrådsmöten är en viktig del av EU-arbetet, men minst lika viktigt är allt det arbete som sker i all ärendehantering, vid arbetsgruppsmöten, via informella kontakter på olika nivåer, etc. Jag har som departementschef ett ansvar för att det viktiga EU-arbetet sköts bra på alla nivåer.
frs · GN12415 · 2000-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:415 om kartläggning av samarbetsländernas behov har frågat mig hur jag avser verka för en kartläggning av behov av och möjligheter för ett deltagande av svenska företag och företag från sydländer i det svenska internationella utvecklingssamarbetet. Låt mig först säga att utvecklingssamarbetet syftar till att stärka samarbetsländernas kapacitet att på egen hand leda sin utveckling. Stärkandet av den privata sektorn i samarbetsländerna är en nödvändig förutsättning för att detta ska kunna uppnås. Utvecklingssamarbetet bidrar till privatsektorutveckling i samarbetsländerna på många sätt: genom stöd till ekonomiska reformer, lagstiftning, kompetensutveckling, kapitalförsörjning och en fungerande infrastruktur. Vi kan även stödja den privata sektorn i samarbetsländerna genom att medverka till ökat ekonomiskt utbyte mellan och samarbetsländerna. Detta kan främjas genom de partnerskapsrelationer som etableras. Regeringen har presenterat förslag till detta bl.a. i skrivelsen om en förnyad svensk Afrikapolitik (skr. 1997/98:122) och om en svensk Asienstrategi inför 2000-talet (skr. 1998/99:61). Det svenska näringslivet är engagerat i genomförandet av utvecklingssamarbetet. Ett exempel är "Start Syd"-programmet som frågeställaren nämner. Utvecklingssamarbetets och Sidas roll är i sådana sammanhang främst att bidra till information om affärsmöjligheter, skapa kontakter och "mötesplatser" för olika aktörer. Finansiering genom förmånliga krediter eller garantier kan vara hjälpmedel, men utbytet måste, om det ska vara hållbart, bygga på aktörernas intresse och vilja att genomföra investeringar. Förutsättningarna för ett deltagande av svenskt näringsliv i utvecklingssamarbetet har ökat . De ekonomiska reformerna i många länder har skapat ett bättre näringslivsklimat som främjar inhemsk resursmobilisering och som också kan bidra till satsningar som är inriktade på utveckling och fattigdomsbekämpning. Det ingår i Sidas och ambassadernas arbete, främst inom ramen för landstrategiprocesserna, att kartlägga förutsättningarna för en ökad mobilisering av svenska företag i utvecklingssamarbetet. Häri ingår även att belysa hur det statliga utvecklingssamarbetet och det privata näringslivets relationer med samarbetsländerna kan komplettera varandra. Inom UD:s geografiska enheter finns också, , särskilda handläggare med uppgift att bevaka möjligheterna till främjande av ekonomiskt utbyte mellan och samarbetsländerna. Mer allmänt kommer dessa frågor att beröras i den beslutade parlamentariska utredningen om politik för global utveckling, främst i de delar som handlar om att utveckla partnerskapet, öka samstämmigheten i den svenska politiken och förbättra förutsättningarna för deltagande i det internationella ekonomiska utbytet.
frs · GN12416 · 2000-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:416 om har frågat mig vad jag avser att göra för att ska kunna byggas om till en trafiksäker väg. Den nationella planen för vägtransportsystemet som regeringen fastställde 1998 innehåller en utbyggnad av till fyrfältsväg mellan och med start . Planen omfattar tidsperioden 1998@2007. kommer större delen av sträckan att kunna byggas om. kommer det att återstå vissa delar, främst mellan och gränsen mellan och . Anslagen till nybyggnation av väg ligger lägre än genomsnittet i den nationella planen för vägtransportsystemet. Som en följd av detta räknar med en förskjutning av utbyggnaden på ungefär . Anslagsminskningen beror bl.a. på en prioritering av trafiksäkerhetsmålet. Därför styr regeringen över pengar inom anslag till de åtgärder som är mest effektiva från trafiksäkerhetssynpunkt. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till i vår om inriktningen av åtgärder i trafikens infrastruktur under perioden 2002@2011. Efter riksdagsbehandlingen kommer trafikverken och länen att ges i uppdrag att utarbeta investeringsplaner för den tioårsperioden. Frågan om alternativ finansiering med PPP-modellen (Public Private Partnership) utreds i . är särskilt utpekad som en av de vägsträckor som kan bli aktuella för alternativ finansiering.
frs · GN12417 · 2000-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:417 om bostadstillägget har frågat mig om vilka åtgärder som har vidtagits sedan utfästelsen gjordes om att ge i uppdrag att se över schablonberäkningen av uppvärmningskostnader. Schabloner används i vissa fall för att uppskatta boendekostnaden vid beräkningen av bostadstillägg till pensionärer. De gällande schablonerna framgår av verkställighetsföreskrifter. Regeringen har i regleringsbrev den 16december 1999 givit i uppdrag att göra en översyn av reglerna avseende schablonberäkning av bostadstillägg till pensionärer. I uppdraget ingår att undersöka rimlighet och ändamålsenlighet. ska vidare undersöka möjligheten att komma till rätta med de eventuella problemen och lämna förslag till eventuella regeländringar. Redovisning ska lämnas senast den17 .
frs · GN12418 · 2000-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:418 om nazismens förföljelse av de funktionshindrade har frågat mig på vilket sätt konferensen internationella forum om Förintelsen kommer att uppmärksamma nazismens förföljelse av de funktionshindrade. Syftet med konferensen, som äger rum i den 26@28januari 2000, är att genom att ge möjlighet till en internationell dialog främja utbildningsinsatser om Förintelsen. Konferensen erbjuder unika möjligheter för ledande politiker, regeringstjänstemän, representanter för överlevande, utbildare, forskare, opinionsbildare med flera att träffas och utbyta kunskaper och praktiska erfarenheter. Utgångspunkten för konferensen är förintelsen av judiska befolkning och det underkuvande av och mord på andra människor och minoriteter som begicks under , samt vad undervisning och forskning kring dessa obeskrivliga tragedier kan lära oss. Konferensen är tänkt att arbeta probleminriktat med hur man bäst belyser Förintelsen i utbildningen. Frågor som hur man bäst når ut med sitt budskap till dagens unga och hur man bemöter förnekanden av att Förintelsen ägt rum kommer att belysas. Enligt mitt synsätt var alla de minoritetsgrupper som systematiskt förföljdes och avrättades av nazistregimen och dess kollaboratörer före och under offer för Förintelsen. I vårt eget arbete med Levande historia har vi vinnlagt oss om att belysa effekterna av Förintelsen för den judiska folkgruppen och för andra minoritetsgrupper så som funktionshindrade, romer, homosexuella och Jehovas vittnen. Den respekt för alla människors lika värde som Levande historia är tänkt att förmedla inbegriper självklart funktionshindrade likväl som anda minoritetsgrupper. Det perspektivet har vi också med oss när vi under konferensen utbyter våra erfarenheter. Representanter för Handikappförbundens samarbetsorgan och samt och generaldirektören vid i skolan har bjudits in till konferensen.