ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121332 · 2000-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1332 om differentierade alkoholskatter har frågat mig vad jag ämnar göra för att synliggöra problemet att låga eller obefintliga skatter på vin i flera vinproducerande länder kan likställas med skattedumpning och otillbörligt gynnande av hemmamarknaden inom EU. Enligt gällande EG-direktiv på alkoholskatteområdet är det möjligt för medlemsstaterna att ha nollskattesats på vin. Vid antagandet av dessa direktiv har rådet velat genomföra det närmande av alkoholskattelagstiftningen i medlemsstaterna som rådet fann nödvändigt för att garantera den inre marknadens upprättande och funktion. Direktiven antogs inte i syfte att lösa de konkurrensproblem som fanns mellan olika drycker eller för att få slut på diskriminerande beskattningar i vissa medlemsstater utan i syfte att på bästa sätt garantera den fria rörligheten för olika sorters drycker mellan de olika medlemsstaterna. har i en dom, mål C-166/98, fastslagit att möjligheten att tillämpa nollbeskattning av vin, till skillnad från vad som gäller beskattning av öl, inte strider mot EG-fördraget. Enligt artikel 90 andra stycket i EG-fördraget ska ingen medlemsstat på varor från andra medlemsstater lägga sådana interna skatter eller avgifter som är av sådan art att de indirekt skyddar andra varor. Enligt praxis anses öl och vin vara konkurrerande drycker varför medlemsstaterna vid sin beskattning inte får favorisera den ena drycken, som framställs i det egna landet, till nackdel för den andra drycken, som tas in från andra medlemsstater. Detta innebär bl.a. att en medlemsstat som enbart framställer öl i större omfattning inte kan ha en högre beskattning av vin än av öl. För en medlemsstat som framställer såväl vin som öl i större omfattning är det däremot möjligt att ha nollskattesats på vin. Jag delar uppfattningen att en positiv minimiskattesats på vin borde införas. har i arbetet inom EU vid ett flertal tillfällen och i olika sammanhang krävt att EG-reglerna ska ändras så att det inte längre ska vara möjligt att nollbeskatta vin. I samband med den översyn som kommissionen genomför av gällande skattesatser och struktur på alkoholskatteområdet kommer återigen att kräva att kommissionen föreslår rådet att en positiv skattesats ska införas för vin.
frs · GN121334 · 2000-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1334 om Kvarkentrafikens framtid har frågat mig på vilket sätt den @ gärna tillsammans med den finska regeringen @ är beredd att garantera en fortsatt färjetrafik över Kvarken även efter den nu aktuella avtalstidens utgång. En utgångspunkt i den svenska transportpolitiken är att nationella interregionala och internationella transporter ska bedrivas på kommersiella grunder utan statliga subventioner. Färjetrafiken Umeå@Vasa har bedrivits och etablerades under tidigare regelverk. Denna trafik mötte helt nya förutsättningar med anledning av att taxfreeförsäljningen upphörde och trafiken på sträckan skulle ha lagts ned utan ett statligt och regionalt engagemang. Regeringen gjorde dock bedömningen att transportbehovet på kort sikt inte kunde lösas på annat sätt. Därför beslutade regeringen, tillsammans med den finska regeringen, att upphandla färjetrafik i enlighet med EU:s riktlinjer för allmän trafikplikt . Detta för att ett långsiktigt ekonomiskt bärkraftigt trafikupplägg skulle kunna utvecklas. Regeringen är medveten om situationen och följer noga utvecklingen. Det finns dock inga nya skäl som motiverar någon annan bedömning, vad gäller upphandlingens omfattning, än den som gjordes i samband med beslutet om upphandling. Enligt den information jag fått gör heller inte det finska trafikministeriet någon annan bedömning.
frs · GN121335 · 2000-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1335 om överklagan av beslut har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser vidtaga för att förbättra små och medelstora företags möjligheter att överklaga beslut i frågor som rör osund konkurrens från . skapar genom produktion av varor och tjänster meningsfullt och utvecklande arbete för personer med arbetshandikapp. Denna produktion ska ske affärsmässigt och genom ett korrekt marknadsuppträdande. Det ingår i verksamhetsidé och finansieringssystem att affärsverksamheten ska kunna bedrivas på ett sådant sätt att konkurrensen med andra företag inte snedvrids. Inte heller har statsmakterna gett någon affärsmässigt gynnad särställning t.ex. vid offentlig upphandling. får i sitt marknadsagerande inte komma i konflikt med konkurrenslagens regler om konkurrenssnedvridande underprissättning. Detta är också bakgrunden till att inrättades där syftet är att fungera som ett auktorativt samarbetsorgan i både principiella och individuella konkurrenspolicyfrågor som har anknytning till Samhallkoncernens affärsverksamhet. Huvudmän för rådet är , , , och . Näringslivsrepresentanterna företräder småföretagarnas intressen vid en eventuell prövning där också står för utredningskostnaderna. Det är min uppfattning att prövningsområde är vidare än konkurrenslagens regelverk vilket också ger en större möjlighet för utredning och prövning av eventuella klagomål gällande konkurrensfrågor med koppling till affärsverksamhet. Mot bakgrund av breda affärsverksamhet i kombination med det låga antalet anmälningar , tyder på att verksamheten bedrivs på ett konkurrensneutralt sätt. Antalet ärenden har minskat och prövades endast två stycken anmälningsärenden. utgör också ett informations- och debattforum i principiella marknadspolicyfrågor och diskussioner förs med både näringsliv, organisationer samt även med . Mot denna bakgrund anser jag inte att det nu finns anledning att vidta någon särskild åtgärd när det gäller möjligheten att överklaga beslut.
frs · GN121337 · 2000-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1337 om temporära bestämmelser för s.k. functional foods har frågat mig om vad jag avser vidta för åtgärder för att genast införa temporära bestämmelser för functional foods. har i sin rapport till regeringen för hälsa och långt liv? @ utredning om produktspecifika hälsopåståenden (Rapport 6-2000) redogjort för den aktuella situationen när det gäller hälsopåståenden. Som jag konstaterade i mitt svar till anser jag att man noggrant måste tänka igenom vilken tillfällig lösning man ska ha, som jag är för en offensiv lagstiftning på området. Frågan om en tillfällig lösning är komplicerad och ett nytt regelverk får inte strida mot vare sig läkemedels-, livsmedels- eller EG-lagstiftningen. och arbetar med frågan om hur en sådan tillfällig lösning skulle kunna se ut.
frs · GN121338 · 2000-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1338 om utrotningshotade kor har frågat mig om jag är beredd att göra en översyn över vilka raser och raskorsningar som ska berättiga till miljöstöd för utrotningshotade husdjursraser. De utrotningshotade svenska husdjursraserna utgör en viktig genetisk resurs och är en del av vårt svenska kulturarv. Som ett led i arbetet för att långsiktigt säkerställa överlevnaden för dessa raser kommer det inom ramen för det nya Miljö- och landsbygdsprogrammet liksom tidigare utgå en miljöersättning för bevarande av utrotningshotade husdjursraser. Budgeten för dessa insatser har höjts. Miljö- och landsbygdsprogrammets åtgärder finansieras delvis med EU-medel och stödgivningen är därför beroende av godkännande. har aviserat att diskussionen om kriterierna för vilka husdjursraser som ska kunna omfattas av stöd kommer att fortsätta. Syftet är att nå fram till en för medlemsstaterna gemensam standard. ligger de kriterier som FAO tillämpar till grund även för bedömning. följer löpande arbetet inom det husdjursgenetiska området och bevakar nya forskningsrön. Om ny kunskap om husdjursrasernas släktskap m.m. ger anledning till förändringar av villkor och kriterier inom miljöersättningen till utrotningshotade husdjursraser kommer behovet av förändringar att bedömas inom ramen för utvärderingen och uppföljningen av Miljö- och landsbygdsprogrammet.
frs · GN121340 · 2000-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1340 om omflyttningar av statliga jobb har frågat mig om jag avser kompensera för den nya förlust av jobb som görs genom "omfördelningen" av tjänster till . Bakgrunden är att jag har föreslagit att en ny körkortsenhet skulle kunna lokaliseras till , vilket kan leda till neddragningar av tjänster inom länsstyrelse i . I samband med omstruktureringarna av Försvarsmakten utarbetade regeringen ett utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten (rskr 1999/2000:33). ingår till skillnad från flera andra kommuner i detta utvecklingsprogram. En av huvuduppgifterna för den omställningsgrupp som arbetar med utvecklingsprogrammet är att stärka kommunernas förmåga att arbeta strategiskt med sin näringslivsutveckling. I läggs nu grunden för en långsiktigt god tillväxt av verksamheter och jobb. Regeringen har inte för avsikt att vidta några särskilda åtgärder för Faluns kommun utöver det omställningsarbete som redan pågår.
frs · GN121342 · 2000-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1342 om kulturellt bevarande av hamnar har frågat mig om jag är beredd att ta ett initiativ tillsammans med länsstyrelser, eventuellt och kommunen för att utarbeta ett förslag på bevarandeåtgärd för hamnar samt hur finansiering kan ske. Av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. följer att ansvaret för att skydda och bevara vår kulturmiljö delas av alla. Såväl enskilda som kommuner och statliga myndigheter ska visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön. Det statliga ansvaret kommer till uttryck i kulturminneslagens bestämmelser och genom möjligheterna till statliga bidrag. är central myndighet för frågor som rör kulturmiljön och kulturarvet. På regional nivå har länsstyrelserna det statliga ansvaret för kulturmiljön och beslutar t.ex. i frågor om byggnadsminnen och fördelar bidrag till kulturmiljövård. Antalet yrkesfiskare i landet har mer än halverats. Detta faktum återspeglas naturligtvis i antalet hamnar som nyttjas och i aktiviteten i hamnarna. EU har olika instrument för att stödja fiskerinäringen. Regeringen har i ett programförslag till kommissionen föreslagit en utökad satsning på bl.a. småskaligt kustnära fiske för att minska den regionala obalansen. När det generellt gäller bevarandeåtgärder för kulturhistoriskt värdefulla hamnar uppmärksammas de i flera sammanhang. Bl.a. har Miljövårdsberedningen i sitt betänkande Levande skärgård (SOU 2000:67) lämnat förslag som gäller kulturmiljön. Ett av förslagen innebär att länsstyrelserna, i samverkan med kommuner och berörda lokala och regionala aktörer, ska identifiera de geografiska områden där ytterligare skydd av olika slag är motiverade med hänsyn till natur-, kultur- och rekreationsvärdena. Vidare har föreslagits att och ska få i uppdrag att utarbeta en nationell strategi för hur bl.a. kust- och skärgårdsområdenas samlade kulturvärden bör bevaras, vårdas, nyttjas och utvecklas långsiktigt. Betänkandet är ute på remiss och något beslut i frågan har ännu inte fattats. Det kan också nämnas att hamnar uppmärksammas inom Nordiska ministerrådets projekt . Vad gäller det förslag som Miljövårdsberedningen lämnat och som alltså inte är slutbehandlat är det för tidigt att redovisa några slutsatser. Jag förutsätter dock att berörda kommuner tillsammans med andra aktörer tar till vara olika möjligheter för ett kulturellt bevarande av hamnar.
frs · GN121344 · 2000-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1344 om har frågat mig på vilket sätt jag avser agera för att trygga fortsatt trafik på del mellan och . Bakgrunden till fråga är att staten, , och i samband med det trafikpolitiska beslutet tecknade en "Principöverenskommelse om lokal och regional kollektivtrafik på järnväg m.m." (prop. 1987/88:50, bil. Principöverenskommelsen omfattade de länsjärnvägar med persontrafik som staten hade ansvar för och innebär att det utgår en statlig ersättning till trafikhuvudmännen för att de övertagit ansvaret för persontrafiken längs vissa länsjärnvägar. Med principöverenskommelsen som grund tecknade staten och respektive trafikhuvudman avtal om en statlig ersättning omfattande 18 länsbanor. Avtalen om ersättning för länsjärnvägarna gäller normalt t.o.m. med undantag för ett fåtal avtal som löper längre. Jag vill i sammanhanget peka på att det inte primärt är regeringens ansvar att den inomregionala kollektivtrafiken, inklusive spårtrafiken, fungerar på ett tillfredsställande sätt. Detta är ett ansvar som ligger hos trafikhuvudmannen i länet. I det trafikpolitiska beslutet lades fast att ansvaret för länsjärnvägarna skulle ligga på trafikhuvudmannen. Detta var en ny uppgift för trafikhuvudmännen och principöverenskommelsen syftade bl.a. till att trafikhuvudmännen, , skulle få ersättning för fortsatt drift längs ett antal banor, bl.a. , i avvaktan på att mer långsiktiga trafiklösningar skulle kunna utvecklas. Det var aldrig avsikten att bidragen till länsjärnvägarna skulle vara något annat än en tidsbestämd ersättning och några utfästelser om en generell förlängning av avtalen har aldrig gjorts. Myndigheten Rikstrafiken har uppdraget att göra en bedömning av vilken interregional persontrafik som staten av transportpolitiska skäl ska upphandla på . Eftersom Rikstrafiken startade sin verksamhet så sent som , är det viktigt att man får rådrum att på ett tillfredsställande sätt genomföra erforderliga bedömningar om vilken trafik som staten bör upphandla. Därför föreslog regeringen i budgetproposition för att medel avsätts från Rikstrafikens anslag för att säkra trafik, med prioritet för tågtrafik, som omfattas av principöverenskommelsen fram till . Om Rikstrafiken i sina bedömningar skulle finna att trafik som ligger under trafikhuvudmans ansvar borde vara föremål för ett statligt engagemang utgår jag från att myndigheten kommer att föreslå regeringen detta. Rikstrafiken ska redovisa ett förslag till regeringen och jag vill därför inte närmare kommentera ett eventuellt statligt engagemang vad gäller enskilda linjer.
frs · GN121345 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1345 om information till styrelse och anställda i statliga verk har frågat statsminister vad statsministern avser vidta för åtgärder för att förbättra informationen till styrelser och anställda vid generaldirektörsbyten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen behandlade i propositionen 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst frågan om regeringens tillsättning av myndighetschefer i myndigheter med styrelser med fullt ansvar. I beredningsprocessen inför chefsutnämning i dessa myndigheter bör ingå ett samråd med styrelsen om den aktuella kandidaten. Regeringens praxis i övrigt är att information ges till ordföranden innan regeringen fattar beslut om tillsättning och entledigande av verkschefer. Information till de anställda är också av största vikt inför sådana regeringsärenden som rör förhållandet mellan staten som arbetsgivare och dess anställda. Enligt regeringens riktlinjer och praxis informerar de centrala arbetstagarorganisationerna om verkschefstillsättningar i nära anslutning till regeringsbeslutet. Regeringen kommer även i fortsättningen att lägga stor vikt vid informationen till alla berörda i anslutning till beslut om anställning och entledigande av verkschefer. Ett sådant arbete innebär att ständigt se över och förbättra rutiner vid chefsbyten.
frs · GN121346 · 2000-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1346 om har frågat statsministern vad han avser göra för att undvika att plats vid framtida nordiska konferenser lämnas obesatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den och dess företrädare är, har alltid varit och kommer att förbli mycket aktiva deltagare i nordiska möten och konferenser. Det nordiska samarbetet spelar en viktig roll, bl.a. för samråd om frågor som behandlas i vidare europeiska sammanhang. Deltagande i det nordiska samarbetet prioriteras inte ned i förhållande till EU. Men det kan inte undvikas att det ibland uppstår möteskollisioner eller att det av andra skäl inte är möjligt att delta i vissa möten med tanke på de omfattande engagemang statsråden har. Välfärdsfrågorna har stått högt på dagordningen i det nordiska samarbetet. Det har arrangerats flera konferenser på detta tema med svenska statsråd och andra regeringsföreträdare som deltagare. I den konferens om välfärdsfrågorna som arrangerades av m.fl. i den 21@22 augusti hade varken jag själv eller något av de närmast berörda statsråden möjlighet att delta i paneldebatten. Det var dock flera svenska deltagare i konferensen både från och berörda myndigheter.
frs · GN121347 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1347 om GHB och 1348 om GBL har ställt två frågor till mig, dels vad jag avser att göra för att stimulera informationsinsatser om GHB och GBL samt vad jag avser att göra för att påskynda arbetet med att placera GBL på en prekursorlista i EU. Jag har valt att besvara båda dessa frågor i ett sammanhang. När det gäller informationinsatser om GHB och GBL så har det , i regi av , hållits ett särskilt seminarium den 17mars, om dessa preparat. liksom företrädare för polis, tull, sjukvård och socialtjänst m.fl., deltog i sammankomsten. I form av ett referat från seminariet har gett ut publikationen Fakta om GHB som även inkluderar GBL. Vidare har det av och Narkotikaupplysning (CAN) publicerats ett faktablad om GHB. Seminariet samt de båda publikationerna bör kunna fungera som incitament för informationsinsatser. Vad beträffar uppförandet av EU:s prekursorlista är detta, vilket korrekt återges av , just nu föremål för diskussioner inom Europeiska unionen. De beredningsrutiner som normalt gäller för alla åtgärder inom detta område följs även i detta fall. följer utvecklingen noga och bevakar kontinuerligt frågan genom deltagande i samt genom arbetet både i Tullunionsgruppen, och i den Horisontella Narkotikagruppen (HNG).
frs · GN121348 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1347 om GHB och 1348 om GBL har ställt två frågor till mig, dels vad jag avser att göra för att stimulera informationsinsatser om GHB och GBL samt vad jag avser att göra för att påskynda arbetet med att placera GBL på en prekursorlista i EU. Jag har valt att besvara båda dessa frågor i ett sammanhang. När det gäller informationinsatser om GHB och GBL så har det , i regi av , hållits ett särskilt seminarium den 17mars, om dessa preparat. liksom företrädare för polis, tull, sjukvård och socialtjänst m.fl., deltog i sammankomsten. I form av ett referat från seminariet har gett ut publikationen Fakta om GHB som även inkluderar GBL. Vidare har det av och Narkotikaupplysning (CAN) publicerats ett faktablad om GHB. Seminariet samt de båda publikationerna bör kunna fungera som incitament för informationsinsatser. Vad beträffar uppförandet av EU:s prekursorlista är detta, vilket korrekt återges av , just nu föremål för diskussioner inom Europeiska unionen. De beredningsrutiner som normalt gäller för alla åtgärder inom detta område följs även i detta fall. följer utvecklingen noga och bevakar kontinuerligt frågan genom deltagande i samt genom arbetet både i Tullunionsgruppen, och i den Horisontella Narkotikagruppen (HNG).
frs · GN121349 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1349 om bröstcancerrisk efter abort Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att göra forskningsrön om bröstcancerrisk efter abort allmänt kända. Att förebygga oönskade graviditeter och aborter är ett högt prioriterat mål inom regeringens arbete med kvinnors reproduktiva hälsa. Det abortförebyggande arbetet i har varit mycket framgångsrikt , men vi kan se en svag ökning av antalet aborter bland unga flickor . Detta är något som vi noga följer genom den statistik som vid tar fram. har på regeringens uppdrag genomfört en kartläggning av ungdomars sexualvanor och attityder till sex och i rapporten pekar man på ytterligare åtgärder för att undvika oönskade graviditeter bland ungdomar. Rapporten bereds inom . Vetenskapliga rapporter och artiklar av detta slag sprids i första hand till den medicinska professionen. Jag utgår ifrån att kunskapen om sambandet mellan cancerrisk och abort kommer att ligga till grund för det synsätt som präglar bl.a. information i samband med preventivmedels- och abortrådgivning.
frs · GN121350 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1350 om europeisk stadga för minoritetsspråk har frågat vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att utbildning och forskning i bl.a. finska vid får fortsätta att utvecklas i enlighet med vad regeringen förpliktat till i samband med anslutningen till Europeisk stadga för landsdels- och minoritetsspråk. Liksom i mitt några månader gamla svar till partivän på hennes fråga om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa en fortsatt utbildnings- och forskningsverksamhet vid Lunds universitets historiska museum (1999/2000:1068), kan jag bara konstatera att i sorterar under . Vid förs det kontinuerliga diskussioner om omprioriteringar mellan olika verksamhetsgrenar. Med anledning av dessa diskussioner har områdesstyrelsen för humaniora och teologi redovisat en rad besparingsåtgärder som har förelagts styrelsen för för beslut . Att det vid landets universitet och högskolor förs diskussioner om hur statsanslagen bäst kan utnyttjas är positivt. Det är av vikt att universiteten och högskolorna själva får besluta om sina egna prioriteringar. Detta var för övrigt den ledande principen då dagens resursfördelningssystem för universitet och högskolor beslutades av 1993 efter en proposition av den dåvarande borgerliga regeringen med en moderat utbildningsminister (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363). Det är alltså styrelsen för som har att ta ställning till de sparförslag som lämnats av områdesstyrelsen för humaniora och teologi. Beslut och ansvar för fördelningen av eller omprioriteringar inom lärosätets statliga anslag vilar nämligen på Lunds universitets styrelse. Styrelsen har naturligtvis det fulla ansvaret, men jag förutsätter att den i sitt arbete tar hänsyn till det nationella ansvar har att bevara traditioner och kunskaper inom ett viktigt akademiskt ämne. I det sammanhanget är det viktigt att tydligt klargöra att de nuvarande diskussionerna inom inte kan hänföras till besparingar av statsanslagen . Tvärtom aviserade regeringen i budgetpropositionen för att grundutbildningsuppdraget, och därmed även grundutbildningsanslaget, för planeras att höjas med för och ytterligare (prop. 1999/2000:1 utg.omr. Vad det gäller utbildning och forskning i samiska, finska och meänkieli i kan det också konstateras att det, förutom den undervisning och forskning som bedrivs vid , även meddelas undervisning i finska och samiska upp t.o.m. magisternivå vid . Vidare ges undervisning i finska och samiska som särskilt åtagande vid språk samt och samiska studier vid . Vid erbjuds grundskollärarutbildning i samiska, tornedalsfinska och finska som särskilt åtagande. Dessutom ges undervisning i finska och estniska (endast A-nivå) vid , . Samtliga lärosäten som bedriver grundutbildning i något av dessa språk upp till magisternivå bedriver även forskarutbildning och forskning i språket i fråga. Med all denna aktivitet i åtanke står det klart att finskan får fortsätta att utvecklas i enlighet med vad regeringen förpliktat till i samband med anslutningen till Europeisk stadga för landsdels- och minoritetsspråk.