ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11280 · 2000-11-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:280 av () till statsrådet om halshuggning i Den brittiska tidningen publicerade en artikel grundad på dokument från Foreign Office som läckts till tidningen. Enligt tidningen uppges Fedayeen , som grundats av son , ha halshuggit omkring 30 prostituerade kvinnor i , och andra större städer i kampanjen mot prostitutionen. Huvudena placerades framför ytterdörren till deras bostäder i avskräckningssyfte. Från andra källor görs gällande att denna blodiga kampanj mot prostituerade utgör en del av en islamisering av som omfattar såväl utbildningsväsendet, medierna, klädsel som lagstiftningen. För att stärka de religiösa grupperna börjar man med att först attackera de svagaste grupperna och här passar de prostituerade väl in. Mord på kvinnor i religionens eller hederns namn är ett brott som borde höra till en förgången tid, men som vi nu ser ske i . Min fråga till statsrådet är: Kommer den att vidta några åtgärder med anledning av dessa uppgifter?
fr · GO11281 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:281 av () till finansminister om lotterilagstiftningen Det har uppstått en diskussion huruvida beslutad lotterilagstiftning kan anses gälla eller ej. Detta beroende på att förbud mot varuspel har beslutats på ett sätt som kan anses stå i strid med EU-rätt. Det nödvändiga notifieringsförfarandet har inte ägt rum. Tekniska handelshinder som försvårar den fria rörligheten för varor på EU:s inre marknad är i strid med . I detta sammanhang måste även det tidigare förbudet mot spel på s.k. lyckohjul ifrågasättas. Förbud mot lyckohjul, liksom mot anordnande av varuspel i samband med restaurang- och bingoverksamhet, utgör förhållanden som skulle ha notifierats. Det är ur både rättssäkerhets- och näringsfrihetssynpunkt angeläget att entreprenörer som ställer ut spelautomater får klarlagt vilka lagregler som gäller och är faktiskt tillämpningsbara. Vad avser finansministern vidta för åtgärd för att klargöra rättsläget för dem som anordnar lyckohjul och varuspel efter ?
fr · GO11282 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:282 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter har passerat sedan invaderade . som passerat har gjort sig skyldigt till svåra brott mot de mänskliga rättigheterna. brott har intensifierats och situationen i påminner om tiden under kulturrevolutionen. förbjuder tibetanerna att ha Buddhabilder och statyer i sina hem liksom bilder av . är ordförande för och har möjlighet att påverka EU:s dagordning och driva frågor för EU:s räkning. Kommer utrikesministern att arbeta för att EU omprövar sin policy avseende den s.k. kritiska dialogen i syfte att uppnå förbättringar av situationen i så att de mänskliga rättigheterna respekteras av ?
fr · GO11283 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:283 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i I staden har den syrisk-ortodoxe prästen åtalats för "statsfientlig verksamhet och förräderi" enligt paragraf 312 i turkiska strafflagen. Anledningen till detta är att han i en intervju med den turkiska dagstidningen säger att han uppskattar att antagit ett erkännande av folkmordet på armenierna 1915@1918. I intervjun säger han vidare att man inte får glömma att även många assyrier/syrianer mördades under folkmordet på armenierna. har ratificerat många överenskommelser för att visa att man respekterar mänskliga rättigheter. Trots detta åtalar man människor enbart på grund av deras åsikter. Makthavarna i verkar inte förstå att yttrandefrihet är grunden för demokrati. I samband med tullunionsavtalet med lovade att man skulle förändra flera av grundlagarna men därefter har ingenting hänt. När fick bli kandidatland 1999 lovade den turkiska regeringen återigen att man skulle garantera medborgarnas yttrandefrihet. Men rapporter från olika människorättsorganisationer visar i stället att utvecklingen av de mänskliga rättigheterna i landet går bakåt. Antiterroristlagen har skärpts och fortfarande finns det 151 artiklar i den turkiska grundlagen som begränsar yttrandefriheten. Det här visar att har lång väg kvar innan det kan bli aktuellt med medlemsförhandlingar med EU. Har för avsikt att agera med anledning av åtalet mot ?
fr · GO11284 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:284 av () till miljöminister om lokalisering av vindkraftverk Vindkraft är en förnybar energikälla som kan vara ett bra komplement i den svenska energiproduktionen. Dessvärre utgör vindkraften även ett miljöproblem då själva kraftverken på många håll utgör ett förfulande inslag i naturen. Detta gäller inte minst vid kusterna där orörd natur och vildmark riskerar att förstöras vid en exploatering av vindkraftverk. För att skydda värdefull kust borde man inte tillåta vindkraftverk vid kusten eller närmast intill den. När det gäller t.ex. så har utredningar föreslagit, bl.a. från i , att ett förbud mot nya vindkraftverk väster om väg E6 ska införas. Undantaget skulle vara redan hårt exploaterade områden. Ett sådant förbud skulle enligt min mening betyda oerhört mycket för att rädda orörd natur runt våra kuster. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till miljöministern. Avser regeringen att vidta några åtgärder för att skydda orörda kuststräckor från exploatering av vindkraft?
fr · GO11285 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:285 av () till miljöminister om koldioxidutsläppen Regeringen har i flera regeringsförklaringar uttalat att arbetet med att ställa om till ekologisk hållbarhet ska fortsätta och påskyndas. ska vara ett föregångsland och transportpolitiken ska bidra till en ekologiskt hållbar utveckling. I det transportpolitiska beslutet anges också etappmål för trafikens utsläpp av luftföroreningar och klimatgaser. För att minska koldioxidutsläppen körs exempelvis bussar på etanol. I bl.a. och körs ett antal bussar på etanol. Det är bra men satsningen kan ifrågasättas. Den svenska produktionen är alltför låg och räcker inte till. Därför importeras sockerrörsetanol från som skeppas över till med dieselfartyg. Detta är enligt min mening inte förenligt med regeringens mål om utsläpp och klimatgaser. Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder ämnar miljöministern vidta för att ska bli ett föregångsland där transportpolitiken bidrar till en ekologiskt hållbar utveckling?
fr · GO11286 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:286 av (c) till jordbruksminister om jordförvärvslagen Marknadskrafterna är på väg att knäcka traditionen med självägande bönder. Äganderätten av jord och skog går ifrån de arbetande bönderna till storkapitalet. varnade i samband med förändringarna i jordförvärvslagen för att lättnader skulle leda till en omfattande försäljning av fastigheter till personer som ej har för avsikt att vare sig bo i eller bruka fastigheterna. Detta finns det exempel på nu på flera håll i landet, , min egen hemkommun, är ett. Det finns en utredning tillsatt som ska presentera en uppföljning. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förhindra att äganderätten förs över från arbetande bönder till storkapitalet?
fr · GO11287 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:287 av () till statsrådet om asylsökandes rätt till hälso- och sjukvård Att komma till som flykting är ofta i sig ett trauma. I de fall där flyktingen dessutom lider av en svårartad eller dödlig sjukdom är det givetvis ännu värre. De asylsökande har rätt till akutsjukvård. Det är bra. Men många av dessa har mycket stora behov av en kontinuerlig vård, förutom akutvården. Aidssjuka och dialysberoende är exempel på patienter som är i stort behov av en kontinuerlig vård. har vuxna asylsökande inte rätt till den typen av vård. Staten har slutit ett avtal med om att asylsökande barn ska ges rätt till hälso- och sjukvård samt tandvård. Den grupp sjuka personer jag beskrivit ovan, svårt sjuka vuxna asylsökande, är en mycket utsatt grupp som är i stort behov av ett liknande avtal mellan staten och . Vad avser statsrådet göra för att ett avtal ska komma till stånd mellan staten och angående svårt sjuka asylsökandes rätt till hälso- och sjukvård?
fr · GO11288 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:288 av () till statsrådet om utländska läkare har brist på läkare och rekryterar därför läkare från och . Det handlar om läkarplatser inom psykiatri, radiologi, urologi, gynekologi samt för ögonsjukdomar. För utländska läkare finns ett särskilt utbildningsprogram. I finns en läkare, gynekolog, från . Hon har med sina två pojkar flytt till . Hon har tillträde till utbildningsprogrammet, men kan inte delta, eftersom hon saknar uppehållstillstånd. Kommunstyrelsen i har tidigare meddelat att hon behövs inom svensk sjukvård. Hon behärskar även det svenska språket. Enligt finns det möjlighet att göra undantag för asylsökande som redan uppehåller sig i (DN ). Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tydliggöra de regler för asylsökande som redan uppehåller sig i ?
fr · GO11289 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:289 av () till justitieminister om skillnad mellan privat- och offentliganställda Åtskilliga missbrukare erhåller vård på privata vårdhem. Det är inte ovanligare att personalen utsätts för våld och hot på ett privat vårdhem än det är på ett offentligt drivet. När så sker kan emellertid det offentligas reaktioner bli olika beroende på vid vilken sorts behandlingshem våldet eller hotet utövats. Vid våld eller hot om våld mot tjänsteman ingår i straffskalan för brottet endast fängelse. En anställd på ett privat vårdhem betraktas emellertid inte i lagens mening som tjänsteman och hotet om våld mot denne faller därför under regeln om olaga hot. För detta brott finns för normalgraden böter i straffskalan. Enligt uppgift är det lättare att få åklagare att begära häktning av en person som utövar hot på ett offentligt vårdhem än vid vård på ett privatägt. För personalen är detta ett allvarligt orosmoment. Att anmäla en intagen med risk för att han eller hon återkommer med sina aggressioner kvar skapar ingen trygghet för de anställda. Rimligen bör det finnas samma möjligheter till häktning för likartade situationer oberoende av om hotet riktas mot en privatanställd eller en offentliganställd person. Min fråga till justitieminister är: Är justitieministern beredd att ta initiativ till en lagändring som undanröjer skillnaden mellan privatanställda och offentliganställda med likartade uppgifter och arbetssituation?
fr · GO11290 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:290 av () till utbildningsminister om beteendevetenskaplig forskning om mobbning har debatten om mobbning i skolan varit intensiv. Det är värt att uppmärksamma att det finns förhållandevis lite forskning på området. Kunskapsbehovet är stort. Forskning är en angelägenhet för hela landet. arbetar med att bygga upp en beteendevetenskaplig forskning kring mobbning. Det handlar om att förstå och förklara mobbningen, inte bara att lära känna dess utbredning. För ögonblicket inventerar man med stöd av den forskning som gjorts på området. Man har dock ambitionen att gå vidare och etablera ett forskningsarkiv, ett dokumentationscentrum för mobbning, med utgångspunkt i vilket forskningsverksamhet skulle kunna ske. Det är fråga om att dokumentera enskilda personers berättelser för studier av empirin och bygga en bas som möjliggör för forskare att finna relevant material. Detta arkiv kan svårligen finansieras enbart via projektmedel, eftersom det per definition krävs en varaktighet i verksamheten. Det synes mig vara ett nationellt intresse att det beskrivna dokumentationscentrumet om mobbning och den följande beteendevetenskapliga forskningen kommer till stånd. Vad avser utbildningsministern göra för att tillse att beteendevetenskaplig forskning om mobbning kommer till stånd och får långsiktig varaktighet?
fr · GO11291 · 2000-11-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:291 av () till statsrådet om generalisering av elevers möjligheter Enligt uppgifter planerar att inrätta ett centralt register över landets skolor. I registret ska skolornas förväntade betygsnivå beräknas genom att hänsyn tas till elevernas etniska och sociala bakgrund. Planerna på att införa ett register av denna typ har med rätta fått utstå stark kritik. Det är omöjligt att utifrån så grova mönster som en elevs sociala och etniska bakgrund utgå ifrån att han eller hon ska prestera på ett visst sätt i skolan. sänder det en allvarlig signal till elever vars föräldrar är invandrare och eller lågutbildade, att samhället inte förväntar sig att de ska klara av skolan. Att barn till invandrare är sämre än svenska barn. Att utbildning inte lönar sig, eftersom den med "fel" bakgrund ändå inte har någon chans. Skomakare bliv vid din läst. Det är den signalen som sänds ut av svenska statliga myndigheter. Målet för den svenska skolan måste vara att alla elever ska ges lika möjligheter att klara av skolundervisningen. Att som föreslår införa ett register för att hjälpa elever och föräldrar att välja skola, sätter inte fokus på den egentliga huvudfrågan. Nämligen att en rättvis skolpolitik kräver att resurser fördelas efter behov. Avser ministern ta initiativ för att stoppa planer på inrättandet av ett generaliserande betygsregister över skolor?
fr · GO11292 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:292 av () till statsrådet om Öresundskontoret Öresundskontorets verksamhet i har varit mycket lyckosam för allmänheten. Många människor har tagit vara på tillfället att lära och informera sig om vad lagen i och säger avseende socialförsäkringar och skattefrågor. Det är en viktig verksamhet och det visar sig att både svenskar och danskar tar vara på denna förmån. Det är dock beklagligt att samarbetet mellan länderna i denna verksamhet inte fungerar helt friktionsfritt. Skatte- och socialfrågorna i är om möjligt mer krångliga än våra är i . Detta borde dock inte försvåra samarbetet. Jag har fått flera signaler om att samarbetet inom styrgruppen inte skulle fungera som det var tänkt från början. Detta kan bero på kulturella skillnader. Men om det beror på ett vanligt samarbetsproblem borde det vara möjligt att lösa genom goda kontakter från ländernas regeringsrepresentanter. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förbättra och återställa samarbetet mellan de båda länderna?
fr · GO11293 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:293 av () till justitieminister om ungdomars parkeringsböter Ordstävet "Att böjas , det som krokigt skall bli" kan ha viss relevans inom barnuppfostran men kanske inte inom parkeringsvakternas agerande. Det har förtäljts mig att ungdomars parkeringsböter prioriteras inom rättsväsendet. Det är synnerligen märkligt att ungdomar ska vara mer jagade än övriga trafikanter. Även om det är viktigt med en god uppfostran, så tror jag inte det är rätt att prioritera, som i detta fallet, en kategori i trafiken för vissa förseelser. Min fråga är vad ministern ämnar vidtaga för åtgärder för att råda bot på den orättvisa ungdomar drabbas av gällande parkeringsböter.
fr · GO11294 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:294 av () till socialminister om hjälpmedel för urostomiopererade Människor som har blivit stomiopererade tvingas byta påse för att hålla kroppen i gång. Dessa hjälpmedel måste patienterna själva betala tills de når den nivå där frikortsförmånen träder in. Människor som drabbas av inkontinens erhåller däremot hjälpmedel utan kostnad. Vårdpersonalen har ej befogenhet att neka människor som säger sig vara i behov av dessa hjälpmedel. Det förefaller något orättvist att människor som opererats ska betala medan den som på egna grunder begär hjälp ska få det. Vad avser ministern göra för att komma till rätta med den ekonomiska orättvisa urostomiopererade drabbas av?
fr · GO11295 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:295 av Skånberg (kd) till socialminister om abortregister och bröstcancer Enligt TT ämnar socialministern ta bort anteckningar om abort i patientregistret, ett register som motiveras av behovet av att undersöka om vissa metoder innebär biverkningar och komplikationer på lång sikt. I min fråga 1999/2000:1349 efterlyste jag åtgärder för att skydda kvinnors hälsa, mot bakgrund av att forskningen har klarlagt en 30-procentig högre risk att få bröstcancer för kvinnor som genomgått abort. Socialministern svarade att "detta är något som vi noga följer genom den statistik som vid tar fram". Enligt registeransvarige blir det nu omöjligt att utföra denna forskning och uppföljning. Hur ämnar socialministern nu säkerställa denna aspekt på kvinnors hälsa?
fr · GO11296 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:296 av Skånberg (kd) till utrikesminister om palestinsk skändning av judiska synagogor Sedan El inledning har palestinierna drivit bort judar, skändat och bränt bl.a. synagogan vid grav i och Shalom i . rapporteras nu också att judarna drivits bort från Rakels grav strax norr om , en av judendomens heligaste platser. kunde dock en grupp rabbiner ta sig fram för att få bedja vid platsen. Graven planeras enligt medieuppgift att göras om till Belal ibn Rabakhmoskén. I interrimsöverenskommelsen mellan och den palestinska myndigheten garanteras judar fritt tillträde till 16 judiska heliga platser som står under palestinsk kontroll. Ämnar utrikesministern påtala även detta religiösa övergrepp för den palestinska myndigheten?
fr · GO11297 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:297 av () till utbildningsminister om social snedrekrytering i högskolan har frågan om social snedrekrytering till den högre utbildningen påtalats. Om det inte är tillräcklig bredd i rekryteringen kommer många studerande som skulle ha goda förutsättningar aldrig att nå högskolan. Visserligen pekar vissa siffror på en marginell ökning av studenter från icke akademiska hem och från hem från lägre socialgrupper, men ökningen är mycket liten. Antalet studenter har ökat med under åren 1990@1997 i . Därigenom placerar vi oss i mitt, men andelen från olika sociala grupper har inte förändrats särskilt mycket. En viktig orsak till att rekryteringen är ungefär densamma som tidigare är att många misslyckas i gymnasieskolan. Tusentals gymnasister fullföljer inte sina studier och många saknar godkända avgångsbetyg i flera kärnämnen. Bland dessa elever finns en stor andel från hem utan studievana och många har invandrarbakgrund. Gemensamt är att de inte är behöriga att söka till högskolan. Min fråga till utbildningsministern blir med anledning av vad jag här beskrivit: Planerar regeringen några åtgärder för att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan?
fr · GO11298 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:298 av () till statsrådet om transportföretags ansvar för passagerare utan korrekta resehandlingar Vid @ ska politisk överenskommelse uppnås om direktivförslag om straff för transportörer som medför passagerare utan korrekta resehandlingar. Förutom skyhöga bötesstraff ska transportören svara för återtransporten av den som vägrats inresa. Om återtransporten inte kan ske ska transportören "ta hand om den tredjelandsmedborgare som vägrats inresa." har i en skriftlig kommentar till direktivförslaget anfört att det är stötande att transportörer ska hålla tredjelandsmedborgare fängslade och dessa inte har myndighet att hålla människor frihetsberövade. anser det fullständigt orimligt och oacceptabelt att det inte finns några tidsbegränsningar för frihetsberövandets längd. Jag delar syn på frågan. Mot bakgrund av att den enligt det franska ordförandeskapets not i ärendet inte anfört några reservationer mot förslaget i denna del vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vad avser den göra för att avföra förslaget om inrättande av privata transportörsfängelser?
fr · GO11299 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:299 av () till socialminister om distribution av läkemedel Regeringen har meddelat att , som är ett statligt bolag för alla apotek, ska öppna nya logistikcentrum (distributionscentraler) på fyra av de orter som förlorar sina regementen. Först , sedan , och . finns det två distributionsföretag som konkurrerar med varandra och på så sätt har priset för distribution pressats ned. Dessa företag är Tambro där staten äger och , som är privat. Om får genomföra sina planer, kommer andra distributörer att utestängas från denna del av distributionsmarknaden. Den information som föreligger visar att dessa logistikcentrum kommer att drivas i statlig regi. har anmält förslaget till . Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att förhindra att ett statligt bolag utnyttjar sin dominerande ställning för att konkurrera ut redan befintliga företag med prisvärda tjänster?
fr · GO11300 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:300 av () till näringsminister om gränsöverskridande transporter och infrastruktur har en geografisk nyckelplacering i södra . En mycket stor andel av export och import till och från tar vägen genom landskapet. I området väntas en dynamisk utveckling genom den europeiska integrationen. Därför är det angeläget att transportlederna fungerar väl. Det innebär bl.a. att infrastrukturen på väg och järnväg måste förstärkas på båda sidor . I kontakter och diskussioner med ledamöter i den tyska förbundsdagen har jag konstaterat att vi gemensamt kommit fram till att samarbetet och samverkan mellan den svenska och tyska regeringen bör intensifieras i dessa frågor. Mot denna bakgrund vill jag fråga : Vilka trafikpolitiska projekt planerar regeringen för att optimera och förstärka den svensk-tyska infrastrukturen inom sjö-, land- och luftområdet kring södra ?
fr · GO11301 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:301 av () till jordbruksminister om handelsvärde för djur I en nyligen lagakraftvunnen dom har en hundägare fällts till ansvar för grovt jaktbrott då han för att skydda sin hund mot angrepp dödat ett lodjur. Hundägaren åberopade att han handlat i nöd och domstolen konstaterar att den godtar hans påstående om att han befann sig i en nödsituation. Domstolen pekar emellertid på att för straffrihet krävs att det var försvarligt att döda lodjuret med hänsyn tagen till de båda djurens värden. Man godtar beräkning av lodjurets värde uppgående till . Vad gäller hunden konstateras att dess värde väsentligt understiger lodjurets värde. I rättslig mening är en hund en sak, men för en hundägare är den en familjemedlem för vilken man känner affektion. Det aktuella fallet pekar därför, enligt min mening, på det orimliga i att ett husdjur endast ska värderas efter sitt eventuella handelsvärde. Detta synsätt kan inte vara i överensstämmelse med de flesta människors rättsuppfattning och skapar knappast en ökad förståelse för ökat skydd för rovdjur. Min fråga till jordbruksministern är: Mot bakgrund av ovanstående, är jordbruksministern beredd att ta initiativ till en lagändring som tar hänsyn till djurens affektionsvärde och inte endast deras handelsvärde?
fr · GO11302 · 2000-11-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:302 av () till justitieminister om värnpliktiga i polisiärt arbete sökte polisen ett vapen som använts vid en dödsskjutning i . Eftersom mordutredarna inte hade tillräckligt med egna resurser kallades värnpliktiga bevakningssoldater från Livgardet in för att hjälpa till. Därefter har det uppstått en tvist om huruvida värnpliktiga har rätt att hjälpa till vid direkt polisiärt arbete. Juristerna på försvarshögkvarteret anser inte att vapenletandet faller inom ramen för vad som är tillåtet. ska på eget initiativ granska fallet. Med tanke på att polisen och säkerligen även kommer att ha resursbrist, förefaller det mycket klokt att kunna utnyttja värnpliktiga i polisens tjänst. Mot bakgrund av att justitieministern uttalat sig positivt om snabbutbildning av officerare till poliser, känns det naturligt att även föreslå en lagändring för utökat samarbete mellan militär och polis. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att förbättra förutsättningarna för att utnyttja värnpliktiga i polisens tjänst?