ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12651 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:651 om psykiskt funktionshindrade missbrukare har frågat mig om regeringen kommer att vidta några åtgärder för att förbättra situationen för de psykiskt funktionshindrade missbrukarna. Jag känner till att det i många fall brister i samordningen av det stöd psykiskt funktionshindrade missbrukare behöver från olika huvudmän trots att de lagar som styr de berörda verksamheterna understryker just samverkan. Den rehabilitering som ges enligt hälso- och sjukvårdslagen och de insatser som ges enligt LSS ska dessutom samordnas i en rehabiliteringsplan eller individuell plan om den enskilde önskar detta. Inom ramen för psykiatrireformen gjordes försök med personliga ombud med ansvar att uppmärksamma individens behov och samordna insatserna. utvärdering visar att försöksverksamheten var framgångsrik. har därför på regeringens förslag avsatt medel för fortsatt verksamhet. Hur denna ska bedrivas vidare bereds inom . Psykiskt funktionshindrade missbrukare är en heterogen grupp som kräver omfattande stöd av kompetent personal från olika personalkategorier. Samverkan mellan den personal som berörs är viktig. I samband med psykiatrireformen avsattes därför för att förstärka samarbetet mellan , LVM-hemmen och hälso- och sjukvården. Olika organisatoriska lösningar prövades. Även denna försöksverksamhet visade goda resultat och några huvudmodeller kunde urskiljas. Det är viktigt att huvudmännen tar vara på erfarenheterna från försöksverksamheten och utnyttja dem för att utveckla samarbetet. Länsstyrelserna disponerar särskilda utvecklingsmedel för att utveckla kommunernas öppenvård för ungdomar och missbrukare. Psykiskt funktionshindrade missbrukare är en viktig målgrupp för insatserna. Jag återkommer också till frågan om samverkan i den nationella handlingsplan för handikappolitiken som regeringen avser att överlämna till .
frs · GN12652 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:652 om universitet och högskolor har frågat mig om mina planer att utöka antalet universitet. Den 1mars 2000 gav jag mitt svar på den frågan. anser dock inte att jag besvarat frågan utan att jag i stället berättat vad sagt i frågan. Jag ska därför precisera mitt svar, men måste ändå till att börja med uttrycka min förvåning över att en moderat driver frågan då ju aktivt motarbetat dessa strävanden. Inrättandet av nya universitet innebär ett åtagande om koncentrerade och långsiktiga resurstillskott. För den kommande treårsperioden har regeringen i budgetpropositionen för beräknat ca i ökade forskningsresurser vid de nya universiteten, samt högskolor som har vetenskapsområden. har regeringen drivit en uthållig politik som inneburit en kraftig expansion av antalet utbildningsplatser vid dessa lärosäten och vid högskolorna samtidigt som alla högskolor har fått fasta forskningsresurser. För del innebär expansionen ett tillskott med 2500 nya permanenta platser, vilket kan jämföras med att antalet helårsstudenter vid högskolan var under 1995/96. Regeringen har drivit en politik i syfte att skapa starka högskolor med ett nära samarbete med det omgivande samhället. Jag kan konstatera att under en lång rad år motsatt sig regeringens satsningar på utbildning och forskning vid de högskolor som inte hört till den etablerade kretsen av universitet. Våra högskolor och bland dem är av stor betydelse såväl för närregionen som för den högre utbildningen i . Min strävan är att de ska vara det även även om de inte benämns universitet och ges generell examensrätt i forskarutbildningen. Ett tydligt svar på fråga är därför att jag inte har några planer på att föreslå regeringen att bör benämnas universitet. Däremot räknar jag med en fortsatt stark utveckling för och övriga högskolor.
frs · GN12653 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:653 om marknadsföring från statliga bolag har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att se till att företag som kontrolleras av inte ägnar sig åt vilseledande marknadsföring. Bakgrunden är en annons från bl.a. Boxer , som till ägs av . anser att annonsen är vilseledande eftersom den inte nämner att endast halva befolkningen kan nås av marksänd digital TV. Marknadsföringslagen (1996:450) har till syfte att främja konsumenternas och näringslivets intressen i samband med marknadsföring och att motverka marknadsföring som är otillbörlig mot konsumenter och näringsidkare. Enligt lagen ska marknadsföring stämma överens med god marknadsföringssed. Det innebär bl.a. att påståenden som är vilseledande inte får användas. Lagen är tillämplig på näringsidkares marknadsföring. Begreppet näringsidkare ska fattas i vidsträckt mening, vilket innebär att lagen omfattar var och en som yrkesmässigt driver verksamhet av ekonomisk art, t.ex. statliga och kommunala organ. Ingripanden kan därför ske mot statliga bolag som bedriver vilseledande marknadsföring. Det är som har tillsyn över lagen. Det är alltså uppgift att, efter anmälan eller på eget initiativ, granska om den aktuella annonsen strider mot marknadsföringslagen.
frs · GN12654 · 2000-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:654 om skatten på energisparande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de som investerar i energisparande inte ska drabbas av högre fastighetsskatt. Taxeringsvärdet utgör underlag för fastighetsskatt. Enligt gällande rätt ska taxeringsvärdet återspegla en fastighets marknadsvärde. Det innebär att åtgärder som höjer en fastighets värde också kommer att påverka taxeringsvärdet. , som har haft i uppdrag att undersöka om de nuvarande reglerna på ett tillfredsställande sätt leder fram till att taxeringsvärdena för enskilda fastigheter återspeglar marknadsvärdena, har avslutat sitt arbete. Betänkandet Fastighetstaxering @ precision, påverkansmöjligheter, individuella bedömningar (SOU 2000:10) ska nu remitteras. Efter remissbehandlingen kommer regeringen att ta ställning till de förslag till förbättringar som har lämnat. Därutöver ser en parlamentarisk kommitté, , över och utvärderar reglerna om fastighetsskatt m.m. En av kommitténs uppgifter är att ta upp frågan om skatteregler i syfte att stimulera miljövänliga investeringar. Kommittén kommer att presentera sitt slutbetänkande . I samband med beredningen av betänkandet kommer regeringen att ta ställning till principerna för fastighetsbeskattningen. Innan beredningen av dessa betänkanden har avslutats är jag inte beredd att uttala mig om hur den framtida fastighetsskatten ska vara utformad och vilket underlag som ska ligga till grund för fastighetsskatten.
frs · GN12655 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:655 om mobiltelefoner för barn har frågat mig om regeringen ämnar agera på något sätt när nu ett statligt bolag legitimerar att barn vid en låg ålder använder mobiltelefoner mot bakgrund av de risker med strålning som eventuellt finns. Frågan härrör från en diskussion vi hade i . har jag inhämtat att mobiltelefoner tillverkas enligt specifikationer som bygger på internationella överenskommelser om gränsvärden för strålning. Gränsvärdena är satta med hänsyn taget till barn, äldre och sjuka. Som ägare utgår regeringen ifrån att statens företag inte tillverkar produkter som är hälsovådliga. För min del kan jag säga att staten som ägare till inte har anledning att agera gentemot av det skäl tar upp. Det är styrelsens och ledningens uppdrag att sköta bolaget och fatta beslut i den fråga tar upp.
frs · GN12656 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:656 om Systembolagets diskriminering av funktionshindrade de har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att säkerställa att funktionshindrade inte ska diskrimineras och jämföras med minderåriga vid inköp i Systembolagets butiker. Åderskontrollen är en av Systembolagets viktigaste uppgifter. Om det föreligger tveksamhet om en kunds ålder ska enligt alkohollagen legitimation begäras. Om två kunder handlar tillsammans måste självfallet båda kunna visa legitimation. Om det emellertid kan visas att en medföljande är en personlig assistent till en person med funktionshinder ska köp naturligtvis kunna göras oavsett assistentens ålder. Så torde också ske i de flesta fall enligt vad jag har erfarit från Systembolaget. Systembolaget kommer dock nu att påpeka för butikerna hur försäljningsreglerna bör tillämpas i sådana fall som frågan avser.
frs · GN12657 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:657 om reavinstbeskattning vid försäljning av nybildad bostadsrätt har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser vidta för att undanröja den inkonsekvens i lagstiftningen som föreligger när man bedömer om en bostadsrättsförening är äkta eller oäkta. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till den ställda frågan är följande. Vid inkomstbeskattningen skiljer man mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar. Med äkta bostadsrättsförening avses en förening vars verksamhet uteslutande eller huvudsakligen består i att åt medlemmarna bereda bostäder i föreningens fastigheter. När det gäller beskattningen av bostadsrättsinnehavarna i en äkta bostadsrättsförening gäller mer förmånliga regler än annars. Reavinstbeskattningen är 15 i stället för och uppskov med beskattningen kan medges. Frågan om en bostadsrättsförening är äkta eller oäkta avgörs i allmänhet efter förhållandena vid beskattningsårets utgång. Såvitt gäller reavinstbeskattningen är det dock förhållandena vid avyttringsårets ingång som är avgörande. gör gällande att detta är inkonsekvent och att det logiska skulle vara att även vid reavinstbeskattningen utgå från förhållandena vid beskattningsårets utgång. Hon anför vidare att gällande regler skapar problem för dem som säljer en bostadsrätt som bostadsrättsföreningen har bildats. När det gäller frågan om det är förhållandena vid årets ingång eller dess utgång som ska vara avgörande för vilka skatteregler som ska gälla vid en försäljning kan jag bara konstatera att det för en bostadsrättsinnehavare som ska sälja sin bostad är av avgörande betydelse att han redan vid försäljningstillfället vet vilka regler som gäller för honom. Om det är förhållandena vid årets utgång som är avgörande för reavinstreglerna är detta inte möjligt. Hans skattesituation skulle kunna avgöras av händelser i föreningen som inträffat efter det att han sålt sin bostad och är medlem i föreningen. För bostadsrättsinnehavare som säljer bostadsrätten som föreningen har bildats uppkommer ett särskilt problem som har att göra med att det inte fanns någon förening vid det aktuella . Vissa skattemyndigheter tolkar detta som att frågan om en förening är äkta eller oäkta inte kan avgöras förrän efter det följande . Andra tycks göra bedömningen utifrån förhållandena när föreningen bildades. Att reglerna tolkas olika är inte bra. Det är emellertid i första hand en fråga för rättstillämpningen. Det finns inga skäl för att ändra reglerna om att det är förhållandena vid årets ingång som är avgörande för vilka reavinstregler som ska tillämpas. När det gäller frågan om beskattningen av dem som säljer en bostadsrätt som föreningen har bildats är jag nu inte beredd att lämna några definitiva besked. Om det visar sig nödvändigt att ändra lagstiftningen för att undvika orimliga effekter kommer jag att ta initiativ till detta.
frs · GN12658 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:658 om kvinnors rehabilitering har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra rehabiliteringsmöjligheterna för kvinnor. När det gäller de faktiska förhållandena vill jag säga följande. Kvinnor har en högre sjukskrivningsfrekvens än män. Av årsredovisningen 1999 framgår att fördelningen av de arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster som kassorna köpte till kvinnor (drygt 10000) respektive män (ca 7000) överensstämmer väl med relationen sjukskrivna kvinnor () och sjukskrivna män (). Andelen sjukskrivna som fick del av rehabiliteringsåtgärder var således densamma för kvinnor och män. Detta gäller såväl utredningar () som mer aktiva rehabiliteringsåtgärder (). Statistiken visar dock att kvinnor återfår arbetsförmågan i något mindre utsträckning än män men skillnaden mellan könen har minskat jämfört . Vad som brister i rehabiliteringen är att bl.a. kön alltför ofta är en skiljande faktor när handläggare gör bedömningar i rehabiliteringsärenden och att kvinnor således erbjuds andra åtgärder än män. Detta är inte bra. Därför fick den nu pågående utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S1999:08) bl.a. i uppdrag att utforma en plattform för prioriteringar i syfte att säkra en jämlik och rättssäker bedömning av rehabiliteringsärenden oavsett kön, ålder, etnicitet eller bosättningsförhållanden. Den största orättvisan mellan kvinnor och män finns dock där ohälsan främst genereras @ på arbetsplatserna. Lärare, sjuksköterskor och andra kvinnodominerade yrken inom den offentliga sektorn är kraftigt överrepresenterade bland de långtidssjukskrivna. Forskning visar också att det har skett försämringar i arbetsmiljön bland "välfärdsarbeten" i offentlig sektor och inom den privata service- och tjänstesektorn @ som miljön på arbetsplatser som domineras av män har förbättrats. Ska det ske en verklig förbättring av kvinnors ohälsa måste alltså inte minst de offentliga arbetsgivarna börja ta det här på allvar och vidta nödvändiga åtgärder för att minska riskfaktorerna i de påfrestande yrken som många kvinnor har.
frs · GN12659 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:659 om förebyggande åtgärder mot prostatacancer har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en utökad möjlighet för män att få förebyggande undersökningar för tidig upptäckt av prostatacancer, och även uppmana berörda myndigheter att ge nödvändig information kring dessa möjligheter. Jag fick en fråga från på samma tema så sent som för en månad sedan och konstaterade då att av medicinsk metodik (SBU) studerade möjligheterna att införa massundersökningar av prostatacancer. Slutsatserna i SBU:s rapport visade på ett flertal faktorer som talar emot en sådan massundersökning. För att screening för prostatacancer ska ge önskad effekt krävs att de diagnosmetoder som står till buds kan avslöja behandlingskrävande tumörer innan dessa givit symtom och att effektiv behandling utan omfattande biverkningar finns tillgänglig. Det har kommit fram nya diagnosmetoder för att upptäcka prostatacancer. Men det saknas fortfarande metoder för att särskilja de tumörer i prostata som växer långsamt och har en god prognos från sådana som växer snabbt och som har en sämre prognos. Dessutom har behandling av tidiga tumörer i prostatakörteln väsentliga biverkningar, vilka avsevärt minskar patientens livskvalitet, och i vissa fall överlevnad efter behandling. Prostatacancer är en långsamt växande tumör och eftersom sjukdomen debuterar i ett sent skede av livet är det många som aldrig får några symtom av sin cancer. Mot bakgrund av nya diagnosmetoder inom området har SBU tillsatt en projektgrupp för att utreda det vetenskapliga underlaget för en eventuell rekommendation om screening för tidig diagnos av prostatacancer. Enligt min uppfattning bör resultatet av denna studie inväntas innan några åtgärder i syfte att rekommendera generella hälsoundersökningar vidtas. Avslutningsvis vill jag nämna att , på uppdrag av EU:s cancerprogram, genomfört en särskild insats för att öka mäns benägenhet att uppsöka hälso- och sjukvården vid misstanke om cancer. upprättade tillsammans med Cancerfonden en hemsida, Män och Cancer, med fakta och information om de vanligaste cancerformerna som drabbar män och vart man kan vända sig för att få diagnos och behandling. Utvärderingen av kampanjen visade på mycket stort genomslag, både i massmedier och hos den manliga delen av befolkningen.
frs · GN12660 · 2000-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:660 om mainstreaming inom bostadssektorn har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att öka jämställdheten i beslutsfattandet om våra bostäder. I interpellation 1999/2000:273 om bostäders utformning har ställt en fråga med i princip samma innebörd. Jag har besvarat även den nu aktuella frågan i mitt svar på interpellationen och i den efterföljande debatten i under gårdagen. Som jag framhöll i interpellationssvaret anser jag att det är angeläget att kommunerna i större utsträckning engagerar sig i bostadsförsörjningsfrågorna. Förbättrade möjligheter för kvinnor att delta i bostadsplaneringen och ökad jämställdhet i beslutsfattandet är också frågor som i första hand måste lösas på den lokala nivån.
frs · GN12661 · 2000-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:661 om diskrimineringsfrågor i Artikel 14 i om de mänskliga rättigheterna innehåller ett diskrimineringsförbud. Förbudet gäller bara de rättigheter som finns i konventionen och dess tilläggsprotokoll, t.ex. yttrandefriheten, religionsfriheten och skyddet för äganderätten. har man inom arbetat på ett nytt tilläggsprotokoll till konventionen med ett allmänt diskrimineringsförbud. Avsikten är att förbjuda diskriminering i alla dess former, dvs. inom alla samhällsområden och av alla möjliga skäl. har föreslagit två tillägg till detta protokoll. har frågat mig om kommer att verka för den parlamentariska församlingens förslag i ministerkommittén. Den parlamentariska församlingens första förslag är att införa ett särskilt stycke i texten som säger att män och kvinnor är lika inför lagen. Det andra förslaget är att införa "sexuell läggning" i listan med diskrimineringsgrunder. Majoriteten av medlemsstater, däribland , har ansett att församlingens förslag inte bör leda till någon ändring av protokollet av bl.a. följande skäl. Det är naturligtvis riktigt att man inte ska diskriminera på grund av kön eller sexuell läggning, men eftersom diskrimineringsförbudet i det nya protokollet är generellt, förbjuder det diskriminering av människor på alla tänkbara grunder. Här inräknas både kön och sexuell läggning. Att konstruera en uttömmande lista har inte ansetts möjligt. Om man försökte att göra det skulle man riskera att någon diskrimeringsgrund utelämnades av förbiseende. Om man förde in en ny diskrimineringsgrund i det nya protokollet skulle det kunna ge upphov till oklarheter om omfattningen av både protokollet och artikel 14 i konventionen. De allra flesta medlemsstaterna, inklusive , har därför ansett det lämpligast att i det nya protokollet ha samma lista med diskrimineringsgrunder som i den gamla artikel 14.
frs · GN12662 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:662 om skydd av industriminne har frågat om jag avser att se över befintlig lagstiftning så att den ger bättre skydd för industriminnen av riksintresse. Jag anser, precis som , att det är av största vikt att spåren av historien får finnas kvar för framtiden. Inte minst viktigt är det att vi kan bevara minnena från den epok som är oss mest närstående , nämligen industrins. Byggnader och anläggningar från industrin har mycket att berätta om vårt samhälle och den utveckling vi genomgått. Viljan att bevara industrisamhällets kulturarv understryks inte minst genom regeringens särskilda satsning som genomförs 1999@2001. I satsningen på industrisamhällets kulturarv är en delegation tillkallad bl.a. med uppgift att göra goda urval av vad av industrisamhällets kulturarv som ska bevaras. Satsningen ska genomföras på ett sådant sätt att insatser från bl.a. kommunikationshistoriska föreningar uppmärksammas när det gäller att ta till vara, utveckla och sprida kunskap om industrisamhällets kulturarv (dir. 1999:60). Med den befintliga lagstiftning vi har finns möjlighet att ge skydd åt de byggnader och anläggningar vi anser vara värda att bevara för framtiden. Att bevara och bruka kulturarvet är ett av fastställt nationellt mål för kulturpolitiken. I lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen) slås fast att det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda vår kulturmiljö och att ansvaret för detta delas av alla, såväl enskilda som myndigheter. Med kulturmiljö menas då såväl materiellt som immateriellt arv @ byggd miljö, föremål, produktionsprocesser m.m. Det statliga ansvaret kommer till uttryck bl.a. genom bestämmelserna om byggnadsminnen. Genom dessa bestämmelser ges möjlighet att skydda bl.a. byggnader och anläggningar av kulturhistoriskt värde. Vidare har kommunerna möjlighet att skydda kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer enligt (1987:10). Det finns alltså redan instrument för att ge skydd åt byggnader och anläggningar av kulturhistoriskt värde och därmed för industriminnen. Regeringen avser emellertid att tillkalla en särskild utredare för att utreda och lämna förslag om ett förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (prop. 1998/99:114, s.30f. Vad beträffar byggnadsminnesförklaring av smalspåret Växjö@Västervik vore det fel av mig att ingripa i den handläggning av ärendet som pågår.
frs · GN12663 · 2000-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:663 om folkhögskolestudier för invandrare har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att minska arbetslösheten bland invandrare, genom att exempelvis öka möjligheterna till vuxenstudier på folkhögskola och förbättra de ekonomiska förutsättningarna för invandrare som studerar. I samband med behandling av propositionen , framtiden och mångfalden (prop. 1997/98:16) fastställdes att politik som riktar sig specifikt till invandrare som grupp bör begränsas till insatser och åtgärder som kan behövas i . Av den nya studiestödslagen som träder i kraft den 1juli 2001 följer att det högre studiebidraget i studiemedlen inte ska knytas till a-kassan. Det ska i första hand riktas till personer som saknar grundskole- eller gymnasiekompetens. Detta innebär att vissa invandrare utan arbete, som uppfyller kriterierna, kommer att kunna söka detta studiestöd. Regeringen har tillsatt en särskild delegation, , med uppgift att bl.a. ge storstadsregionerna bättre förutsättningar för en långsiktig hållbar tillväxt samt till att bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna. Inom ramen för denna satsning har regeringen bl.a. avsatt för vart och ett av för särskilda insatser för arbetslösa invandrare och sfi-studerande för att underlätta kommunernas anskaffning av praktikplatser. Utöver detta har regeringen avsatt att användas för att stimulera rekrytering av lågutbildade vuxna i storstäderna till . Regeringen har i förordningen om statsbidrag till folkbildningen angivit att verksamheter som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt och kulturellt missgynnade personer ska prioriteras. Personer med utländsk bakgrund utgör en särskilt viktig målgrupp för statens stöd. Staten har givit folkbildningen frihet att själva fördela medlen utifrån vissa av staten angivna syften. Detta innebär att folkbildningen själv fördelar medlen enligt dessa syften. Staten kan med gällande förordning inte fördela medel till vissa specifika ändamål inom folkbildningen. Enligt egen redovisning för var invandrarnas andel av deltagarna i de långa kurserna varav de flesta läste på en nivå som motsvarar gymnasieskolenivån. Mot bakgrund av detta har regeringen inte för avsikt att föreslå ytterligare åtgärder i frågan.