ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12379 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:379 om rehabiliteringsförsäkring har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder som innebär att arbetsgivare kan använda en del av sjukförsäkringsavgiften till att välja en privat rehabiliteringsaktör i konkurrens med . Den fråga tar upp hänger nära samman med en rad omfattande problemkomplex som bör behandlas i ett sammanhang. Det gäller t.ex. avgränsningen av arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar, gränssnittet mellan arbetsgivarnas och ansvar samt företagshälsovårdens roll i rehabiliteringsarbetet. Dessa och andra frågor har varit föremål för utredning i olika sammanhang och det finns nu behov av att sammanställa de förslag, faktaunderlag och uppslag som framkommit på olika håll till en helhet. Som jag närmare redogör för i mitt svar på Pethrus-Engströms fråga 2000/01:333 om rehabiliteringsresurser har regeringen mot denna bakgrund beslutat att tillsätta en särskild utredare med uppgift att utarbeta en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet.
frs · GO12380 · 2000-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:380 om lunchskatten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att reglerna för lunchförmån bättre ska motsvara prisutvecklingen. Frågan ställs mot bakgrund av att värdet av kostförmån höjs med till för och vid taxering. Enligt nuvarande skatteregler ska kostförmån för hel dag beräknas till ett belopp @ avrundat till närmaste tiotal kronor @ som motsvarar av genomsnittspriset i för en normal lunch. Förmånsvärdet för lunch eller middag är av värdet för kostförmån för hel dag och för frukost av nämnda värde. Regeln om att förmånsvärdet ska avrundas till närmaste tiotal kronor infördes av förenklingsskäl för att undvika att värdet av kostförmån hamnar på ett belopp som innehåller ören. anser att det vore rimligare att ändra intervallet till . Det kan uppnås genom att avrundningen i stället ska göras till närmaste femtal kronor. Det medför emellertid att förmånsvärdet förändras vid mindre prisförändringar och oftare än enligt nuvarande ordning. Det är inte oviktigt att värdet på en schabloniserad förmån som kostförmån inte ändras alltför ofta. Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. har i sitt slutbetänkande Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94) behandlat frågan om beräkning av värdet av kostförmån. Utredaren föreslår att vid beräkning av värdet för kostförmån för hel dag bör beloppet avrundas till närmaste femtal kronor. Betänkandet bereds inom . Innan resultatet av detta arbete är klart är jag inte beredd att ta ställning till vilka åtgärder som kan bli aktuella .
frs · GO12381 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:381 om treårig högskoleutbildning för tandhygienister har frågat mig när jag avser att återkomma till med förslag om en förlängd tandhygienistutbildning från två till . Tandhygienistutbildningen blev liksom övriga s.k. medellånga vårdutbildningar en del av högskolan vid högskolereform. Fram omfattade utbildningen 40 poäng och byggde på gymnasieskolans omvårdnadsprogram. Därefter förlängdes utbildningen till nuvarande 80 poäng och nya behörighetsregler fastställdes. har flera utredningar fokuserats på förhållanden inom tandvården och inte minst tandhygienisternas uppgifter och kompetens. T.ex. redovisade ett projekt om den framtida kompetensfördelningen och utbildningskapaciteten för olika yrkeskategorier inom tandvården. införde regeringen ett reformerat tandvårdsstöd. För att göra en samlad utvärdering av denna reform beslutade regeringen innevarande höst att tillsätta en särskild utredare. Till de frågor som utredaren ska belysa hör utbildningsbehovet i framtidens tandvård. Här ingår tandhygienisternas och tandsköterskornas roll i tandvården och det framtida behovet av dessa yrkesgrupper som en viktig del. Ett slutbetänkande av uppdraget ska redovisas . Såsom tillhörande landstingens vårdhögskoleutbildningar ingår tandhygienistutbildningen också i de förhandlingar som pågår mellan staten och avseende ett eventuellt överförande av huvudmannaskapet för landstingens vårdhögskoleutbildningar till staten. I avvaktan på resultatet av såväl den utredning som påbörjats som pågående förhandlingar kan jag av naturliga skäl inte besvara fråga.
frs · GO12385 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:385 om att öka informationsinsatsen om sexuellt överförbara sjukdomar och 386 om hiv/aids-information via frivilligorganisationerna har ställt två frågor till mig, dels vad jag avser göra för att öka informationsinsatserna om riskerna med sexuellt överförbara sjukdomar, dels om jag avser att låta pengar för hiv/aids-information och prevention gå via frivilligorganisationerna. Eftersom frågorna har angränsande innebörd lämnar jag ett svar som omfattar båda dessa frågor. Precis som beskriver i sin fråga har det skett en ökning av antalet registrerade fall av klamydia bland ungdomar. Likaså registreras en ökning av vissa sexuellt överförbara sjukdomar bland män som har sex med män. Jag ser det som mycket oroande att antalet fall av dessa sjukdomar ökar. Regeringen har satsat resurser för att minska förekomsten av sexuellt överförbara sjukdomar (STD). Regeringen har bl.a. genom olika uppdrag till , och försökt bidra till att minska förekomsten av STD. fick i uppdrag att ta fram ett förslag till en handlingsplan för att minska smittspridningen av hiv/STD. Handlingsplanen har överlämnats till . En inledande åtgärd med anledning av handlingsplanen är att ge en sammankallade roll i syfte att bättre samla de nationella myndigheterna, landstingsorganisationerna, kommunerna och frivilligorganisationerna för att gemensamt förebygga STD. Frivilligorganisationerna gör en betydelsefull insats när det gäller information om riskerna med STD. Frivilligorganisationerna erhåller ekonomiskt stöd dels via anslaget; insatser mot aids, som disponerar, dels via kommuner och landsting från det generella statsbidraget till kommuner och landsting. I både budgetpropositionen och i regleringsbrevet för för anges uttryckligen att frivilligorganisationernas insatser och kompetens ska tillvaratas i det preventiva arbetet, och då särskilt med det hiv/aids-preventiva arbetet.
frs · GO12386 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:385 om att öka informationsinsatsen om sexuellt överförbara sjukdomar och 386 om hiv/aids-information via frivilligorganisationerna har ställt två frågor till mig, dels vad jag avser göra för att öka informationsinsatserna om riskerna med sexuellt överförbara sjukdomar, dels om jag avser att låta pengar för hiv/aids-information och prevention gå via frivilligorganisationerna. Eftersom frågorna har angränsande innebörd lämnar jag ett svar som omfattar båda dessa frågor. Precis som beskriver i sin fråga har det skett en ökning av antalet registrerade fall av klamydia bland ungdomar. Likaså registreras en ökning av vissa sexuellt överförbara sjukdomar bland män som har sex med män. Jag ser det som mycket oroande att antalet fall av dessa sjukdomar ökar. Regeringen har satsat resurser för att minska förekomsten av sexuellt överförbara sjukdomar (STD). Regeringen har bl.a. genom olika uppdrag till , och försökt bidra till att minska förekomsten av STD. fick i uppdrag att ta fram ett förslag till en handlingsplan för att minska smittspridningen av hiv/STD. Handlingsplanen har överlämnats till . En inledande åtgärd med anledning av handlingsplanen är att ge en sammankallade roll i syfte att bättre samla de nationella myndigheterna, landstingsorganisationerna, kommunerna och frivilligorganisationerna för att gemensamt förebygga STD. Frivilligorganisationerna gör en betydelsefull insats när det gäller information om riskerna med STD. Frivilligorganisationerna erhåller ekonomiskt stöd dels via anslaget; insatser mot aids, som disponerar, dels via kommuner och landsting från det generella statsbidraget till kommuner och landsting. I både budgetpropositionen och i regleringsbrevet för för anges uttryckligen att frivilligorganisationernas insatser och kompetens ska tillvaratas i det preventiva arbetet, och då särskilt med det hiv/aids-preventiva arbetet.
frs · GO12387 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:387 om spridningen av hiv i har frågat mig vad jag avser göra för att inom och EU bidra till minskad spridning av hiv i . Från svensk sida finns ett starkt engagemang för bekämpning av aids i tredje världen. Vi är även oroade över utvecklingen i , där ökningstakten när det gäller antalet aidsfall är mycket hög. Vissa insatser på detta område görs inom FN-programmet , som kommer att ges ökade anslag . I det bilaterala utvecklingssamarbetet finns ett antal projekt inriktade mot bekämpning av hiv. I för anges att särskild uppmärksamhet inom utvecklingssamarbetet bör riktas mot insatser för förebyggande hälsovård och folkhälsoarbete där bekämpning av hiv/aids är ett angeläget område. I behövs praktiskt inriktade projekt såväl som sådana av informationskaraktär, eftersom mycket arbete återstår på upplysningsområdet. Sida har stött projekt mot spridning av hiv i nordvästra . Ett projekt i i samarbete med har avslutats och resulterat i ett center som regelbundet besöks av missbrukare som får professionell rådgivning, stödsamtal och tillgång till medicinsk behandling. Ett uppföljningsprojekt som inriktar sig på överföring av hiv från smittade gravida kvinnor till deras barn kommer att påbörjas . I har ett projekt för att förhindra spridning bland narkomaner. Sida stöder även ett samarbetsprojekt av kunskapshöjande karaktär mellan och dess ryska motsvarighet i sex nordvästliga regioner. Ett beslut kommer att tas om ett uppföljningsprojekt som utökas till . Sida stöder ett annat projekt i samma område som syftar till att lyfta fram narkotika- och missbruksfrågan på den politiska agendan genom seminarier för bl.a. politiskt ansvariga, polis och vårdpersonal. I och län har man byggt upp särskilda ungdomsmottagningar med svenskt stöd från bl.a. i och Sida. Nämnas kan också att Östersjöstaternas statsministrar tillsatt en aktionsgrupp för kontroll av smittsamma sjukdomar. Gruppen kommer att lämna sin rapport med rekommendationer till statsministrarna. Kampen mot hiv i grannlandet anses även inom EU var en angelägen och brådskande fråga. Under ordförandeskap kommer , och därmed även den sociala situationen i enklaven, att lyftas fram. Eftersom spridning av hiv är ett framträdande problem i , kommer åtgärder på detta område att vara en fortsatt viktig fråga.
frs · GO12388 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:388 om svenska för invandrare har frågat statsrådet om hon ämnar vidta några åtgärder för att komma till rätta med vissa problem inom svenskundervisningen för invandrare, sfi. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. God färdighet i svenska språket och kunskaper om det svenska samhället har avgörande betydelse för den enskilde invandrarens integration i . Jag delar därför åsikt att sfi måste vara av hög kvalitet och vara anpassad till arbetslivet. Regeringen avser att genomföra vissa förändringar av sfi-undervisningen, dels lämnas förslag i vuxenutbildningspropositionen som läggs till , dels har medel beräknats i budgetpropositionen för förbättringar av sfi-undervisningen.
frs · GO12389 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:389 om butiksrån har frågat näringsministern om han ämnar vidta några åtgärder för att ålägga polisen att tillkalla vid butiksrån. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag håller med om att butiksrån innebär mycket allvarliga risker och problem för dem som blir utsatta. Det är därför viktigt att i första hand förebygga dem. Det handlar då om både rent brottsförebyggande arbete och om åtgärder i butiken, vilka arbetsgivaren måste ansvara för. Det handlar också om uppföljande åtgärder för de butiksanställda om ett rån ändå sker. Arbetarskyddsstyrelsen har meddelat föreskrifter om våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) som bl.a. tar sikte på vikten av att förebygga risker för våld och hot samt möjlighet att snabbt kalla på hjälp. I de fall då ett rån ändå äger rum följer det av 10 § i föreskrifterna att tillbud och händelser med våld eller hot om våld ska dokumenteras och utredas. I Arbetarskyddsstyrelsens råd och anvisningar avseende föreskrifterna anges det särskilt att vid en våldsincident på arbetsplatsen bör det ingå i rutinerna att våld och allvarliga hot om våld ska anmälas till polisen, och till . Det kan erinras om att enligt 2 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166) ska arbetsgivaren utan dröjsmål underrätta (efter ) då olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbete föranlett dödsfall eller svårare personskada eller drabbat flera arbetstagare. Detsamma gäller vid tillbud som har inneburit allvarlig fara för liv eller hälsa. Det finns således regler som förebyggande syftar till skydd mot våld och hot i arbetsmiljön. Det finns också regler rörande viss rapporteringsskyldighet för arbetsgivare vid våld eller hot om våld på arbetsplatsen. Jag anser därför att det inte finns behov av ytterligare åtgärder från regeringens sida. Jag avser emellertid att följa utvecklingen noga.
frs · GO12390 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:390 om prioriteringar inom arbetsmarknadspolitiken har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förändra begreppet "utomnordiska medborgare" till "utrikesfödda" som prioriterad grupp inom arbetsmarknadspolitiken. tar upp en mycket viktig fråga, nämligen hur vi kan få ett bättre underlag för prioriteringar inom arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken är ett centralt instrument för att nå regeringens övergripande mål. En viktig uppgift i en konjunkturuppgång är att ta till vara outnyttjad kompetens och att öka arbetskraftsutbudet. Arbetsmarknadspolitiken bör ta sin utgångspunkt i behoven hos arbetslösa. Begreppen utomnordisk medborgare och utrikesfödda är inte relevanta indelningsgrunder när man ska bedöma behovet hos den enskilde. Regeringen ser det dock som ett problem att de utrikes födda som grupp inte utnyttjas fullt ut på arbetsmarknaden och har föreslagit förändringar som syftar till att höja effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken. Begreppet invandrare har ju som bekant kommit att diskuteras , bl.a. utifrån att AMS i sin arbetsmarknadsstatistik redovisar utomnordiska medborgare som en indelningsgrupp. En arbetsgrupp inom kom i betänkandet Begreppet invandrare @ användningen i myndigheters verksamhet (Ds 2000:43) till slutsatsen att man bör ha som en allmän princip att använda begrepp på ett korrekt och konsekvent sätt. T.ex. nämns utrikes födda som ett klart och tydligt begrepp som med fördel kan användas framför allt i statistiska sammanhang men även i övrigt. fattade beslut om ett mångfaldsprojekt. Projektgruppen kommer med ett förslag på nationellt handlingsprogram för att öka mångfalden i det svenska arbetslivet, där bl.a. denna begreppsproblematik kommer att belysas. Diskussionen om begreppens användning är högaktuell och fråga är därför angelägen. Jag ser fram emot fortsatt diskussion och konstruktiva lösningar som kan skapa en rättvisande bild av hur situationen ser ut för arbetslösa.
frs · GO12391 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:391 om kriterier för havandeskapspenning har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att modernisera kriterierna för bedömning av havandeskapspenning. menar att dagens arbetsmarknad har inslag av nya faktorer, såsom en hög grad av stress och långa återkommande resor, som kan vara påfrestande för en gravid kvinna. anser att även sådana faktorer bör beaktas vid bedömning av ansökan om havandeskapspenning. En kvinna har rätt till havandeskapspenning om havandeskapet har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel eller om hon enligt arbetsmiljölagen inte får utföra sitt arbete på grund av risk för fosterskador. Detta gäller under förutsättning att hon inte kan placeras om till annat mindre ansträngande arbete. Havandeskapspenning betalas tidigast fr.o.m. den och längst t.o.m. den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. I de fall en kvinna med stöd av arbetsmiljölagen fått förbud att utföra sitt arbete, kan hon få havandeskapspenning för som förbudet gäller. Det är riktigt att kriterierna för bedömning av om en kvinna är berättigad till havandeskapspenning främst handlar om arbetets fysiska påfrestning. När det gäller att bedöma om en kvinna på grund av havandeskap inte kan utföra sitt arbete ska dock alltid en bedömning ske från fall till fall och om kvinnan har särskilda besvär som påverkar hennes möjligheter att arbeta ska dessa vägas in i bedömningen. I första hand ska prövas om kvinnan inte kan placeras om till andra arbetsuppgifter. Jag har förståelse för att det kan kännas tungt för blivande mödrar som befinner sig i de beskrivna arbetssituationerna. Jag vill dock peka på den möjlighet som finns att ta ut föräldrapenning i förväg före barnets beräknade nedkomst. Föräldrapenning kan tas ut före beräknad förlossning.
frs · GO12392 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:392 om huvudman för har frågat statsrådet om och i så fall när statsrådet ämnar utse en ny huvudman för ) och vilka utgångspunkter statsrådet i så fall har för val av ny huvudman. Då jag som utbildnings- och forskningsminister har ansvar för besvarar jag frågan. har till uppgift att initiera, samordna och stödja forskning inom idrottens område på nationell nivå. Som påpekar driver frågan om nytt huvudmannaskap för . Förbundet föreslår ett ändrat huvudmannaskap för från till i . har också i sitt budgetunderlag för åren 2001@2004 framfört önskemål om att ska få som huvudman. Rektorn vid har i skrivelse till framfört önskemål om att och beaktar universitets intresse att vara ny huvudman om och vill få till stånd en ändring i huvudmannaskapsfrågan. Jag har informerats om att en arbetsgrupp inom , med anledning av ovannämnda förslag, utreder huvudmannaskapsfrågan. Beslut om ändrat huvudmannaskap för är därför inte aktuellt .
frs · GO12393 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:393 om fyren har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att garantera ett långsiktigt skydd för fyren . Vi är överens om att många fyrar tillhör det nationellt värdefulla kultur- och miljöarv som ska skyddas och bevaras för framtiden. Det förhållande att en byggnad inte är förklarad som byggnadsminne innebär inte att den inte är väl värd att skydda och bevara. Ansvaret för att skydda och bevara vår kulturmiljö delas enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. av oss alla, dvs. såväl stat och kommun som enskilda. Det statliga ansvaret kommer till uttryck bl.a. i bestämmelserna om byggnadsminnen. Frågan om en byggnad ska förklaras för statligt byggnadsminne prövas av regeringen efter framställning från , enligt förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. När det gäller fyr har, precis som skriver, fått in en ansökan om att förklara fyren för ett statligt byggnadsminne. har dessutom utfört en inventering av landets alla fyrar och ser över eventuellt behov av ökat skydd för vissa fyrar m.m. I fråga om avvaktar jag alltså utredning, innan regeringen i särskild ordning kan ta ställning i frågan.
frs · GO12394 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:394 om läkarutbildningen vid har frågat mig om jag är beredd att anslå ytterligare medel till läkarutbildning i . Frågan avser de medel som staten betalar till vissa landsting enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning, det s.k. . Avtalet bygger på att landstingen som huvudman för hälso- och sjukvården får ersättning av staten för att medicinsk forskning och grundutbildning för läkare ska kunna bedrivas vid landstingens sjukhus. Grunden för avtalet är att verksamheterna medicinsk forskning och utbildning å ena sidan och hälso- och sjukvård å andra sidan är starkt integrerade i varandra, vilket kräver samverkan mellan de olika verksamhetsansvariga. Ersättningarna utgår som s.k. driftersättningar. Avtalet bygger emellertid på ett styrsystem för högskolan som inte längre gäller, t.ex. att fattar beslut om antalet nybörjarplatser på läkarutbildningen eller antalet kliniska professurer. Eftersom det numera är det enskilda lärosätet som fattar beslut om detta finns det inget underlag för gemensam beräkning av ändring av ersättningarna. Som regeringen har redovisat för i budgetpropositionen för tillkallade regeringen en utredare med uppdrag att biträda med att genomföra en översyn och omförhandling av avtalet. Vid diskussioner som fördes med representanter för berörda landsting framkom emellertid att landstingen inte var beredda att sluta ett nytt avtal som tog hänsyn till den förändrade situationen med en högskola som är mål- och resultatstyrd. Regeringen beslutade därför att säga upp avtalet och uppsägningstiden går ut i och med utgången av . Regeringen utgår från att ett nytt avtal kommer att bli klart innan avtalsperioden är slut.
frs · GO12396 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:396 om asylärenden och självmord har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att minimera antalet självmord bland väntande i köerna till och . Bakgrunden till frågan är att enligt uppfattning stundom tycks nonchalera och ibland helt avvisa läkarintyg. Jag vill inledningsvis understryka att varje enskilt asylärende är unikt och måste bedömas med hänsynstagande till alla de skäl som åberopas i det individuella fallet. Åberopade läkarintyg ingår därvid alltid i utlänningsmyndigheternas slutliga bedömning. När det gäller att avgöra om en person ska beviljas uppehållstillstånd på grund av psykisk ohälsa eller på grund av hot om självmord eller åberopad risk för självmord, ställs utlänningsmyndigheterna inför svåra uppgifter. Den asylsökandes hälsotillstånd måste naturligtvis tas på största allvar. överlämnade frågan om vilken generell betydelse hot om självmord och åberopad risk för självmord i läkarintyg eller på annat sätt ska tillmätas vid bedömningen i ett enskilt ärende till regeringen. I regeringsbeslut (UD96/1993/MP) konstaterade regeringen att något generellt uttalande i denna fråga inte låter sig göras. Även här måste alltid en bedömning ske i det enskilda fallet. Regeringen delade emellertid den i ärendet framförda uppfattningen att även intyg utställda av andra yrkeskategorier än läkare, i det enskilda fallet, kan tillmätas stor betydelse. Det åligger således utlänningsmyndigheterna att göra den svåra avvägningen huruvida psykisk ohälsa eller hot om självmord eller åberopad risk för självmord ska utgöra grund för uppehållstillstånd. avgörs detta med hänsynstagande av ett eller flera intyg från i första hand läkare och psykologer. Utlänningsmyndigheterna har även möjlighet att inhämta yttrande från särskilt utsedda förtroendeläkare. är sammansatt av både jurister och lekmän avser också att bidra till väl avvägda beslut. Den osäkerhet en asylsökande upplever kan ofta vara mycket påfrestande för den enskilde. Utredningen måste dock vara så noggrann som möjligt som handläggningstiderna inte får vara för långa. Både och har fått ökade resurser för att kunna avgöra ärenden snabbare. Målet för den genomsnittliga handläggningstiden är . Ambitionen är att ytterligare förkorta handläggningstiderna. Hänsyn till en rättssäker, human och grundlig asylprocess samt korta handläggningstider inom ramen för en sådan process är centrala för att det i så stor utsträckning det över huvud taget är möjligt begränsa risken för självmord i utlänningsärenden. Jag har fullt förtroende för att dessa hänsyn tas i utlänningsmyndigheterna. I sammanhanget är det väsentligt att understryka att själva asylmottagandet också måste präglas av humanitet vilket bl.a. sker genom ett individuellt mottagande bl.a. genom hälsosamtal och att särskild hänsyn tas till utsatta grupper som tortyroffer och asylsökande barn. Ett humant asylmottagande och en rättssäker asylprocess utgör sammantaget grunden för att minimera risken för självdestruktiva handlingar, t.ex. genom självmord, bland de asylsökande.