ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO1231 · 2000-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:31 om sekretessbelagda uppgifter har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att sekretessbelagda personuppgifter inte ska lämnas ut. Först vill jag påpeka att det är straffbart att obehörigen röja uppgifter som är sekretessbelagda. Förundersökning har inletts mot en tjänsteman som är misstänkt för att ha gjort sig skyldig till brott vid utlämnade av sekretessbelagda uppgifter vid i . Vidare har Datainspektionen vidtagit vissa åtgärder med anledning av händelsen. Även () har agerat. RFV ser bl.a. över rutinerna vid handläggningen av skyddade uppgifter. Offentlighetsprincipen är en av hörnstenarna i den svenska rättsordningen. Den kanske mest betydelsefulla formen av offentlighet är den s.k. handlingsoffentligheten som ger i princip alla, svenska medborgare och utlänningar, en rätt att ta del av de allmänna handlingar som finns hos myndigheterna i syfte att säkerställa ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. Svensk förvaltning är sålunda präglad av en långtgående rätt för den enskilde att ta del av information. Emellertid finns också ett starkt skydd för de uppgifter som av olika anledningar är hemliga, t.ex. uppgifter som är knutna till människor som är i behov av särskilt skydd. Det är en självklarhet att uppgifter där skyddsintresset är starkt har en mycket begränsad spridning hos myndigheten och att särskild behörighet krävs för att befatta sig med dem. Den svenska förvaltningen kännetecknas vidare av att arbetet utförs av många specialiserade och självständiga verkställande myndigheter. Ansvaret för samhällets service och beslutsfattande är fördelat på många olika offentliga organ. I syfte att öka statstjänstemännens kunskaper, och åstadkomma en effektiv och rättssäker statsförvaltning, som har medborgarnas fulla förtroende, har regeringen beslutat om ett handlingsprogram för statsförvaltningen En förvaltning i demokratins tjänst. Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) riktlinjer för och kraven på den framtida statliga förvaltningen. Propositionen antogs av en enig riksdag. Regeringens mål är att den svenska statsförvaltningen ska, med höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati, vara tillgänglig och tillmötesgående och därigenom vinna medborgarnas fulla förtroende. För att offentlighetsprincipen ska fungera i praktiken måste arbetsgivare och anställda inom det allmännas verksamhet veta var gränserna för tjänstemännens yttrande- och meddelarfrihet går. De måste alltså ha goda kunskaper om de lagar och förordningar som reglerar offentlighet och sekretess. För att förbättra myndigheternas tillämpning av offentlighets- och sekretessfrågor lät jag inrätta ett offentlighetsråd inom Justitiedepartement. Syftet är primärt att öka öppenheten inom den offentliga sektorn. har emellertid även i uppdrag att bl.a. inventera arbetsrutinerna hos myndigheter vid utlämnande av handlingar och att öka chefers och anställdas kunskaper om bl.a. sekretesslagstiftningen. Det kan inte accepteras att sekretessbelagda uppgifter lämnas ut till obehöriga.
frs · GO1232 · 2000-10-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:32 om vidareutveckling av SOCSAM-försöket i har frågat socialministern om han , och i så fall när, avser att besvara en skrivelse som inkommit till regeringen om en vidareutveckling av det s.k. SOCSAM-försöket i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. När det gäller samverkan mellan olika myndigheter i syfte att få fler människor tillbaka i arbete snabbare, är regeringen självklart positiv till sådan samverkan. Regeringen utvecklade möjligheterna till samverkan för samtliga parter genom proposition 1996/97:63 (FRISAM). Regeringens förslag gick betydligt längre i sina ambitioner för samverkan än vad som exempelvis skulle ha varit fallet om vi endast föreslagit en förlängning av FINSAM-modellen. Samverkan kan således ske inom ramen för rådande lagstiftning och regleringsbrev. Försöksverksamheten enligt SOCSAM har numera förlängts t.o.m. utgången av . En utvärdering av SOCSAM kommer dock att göras redan i den rapport som ska lämnas till regeringen . I samband med denna rapport ska det även redogöras för vilka frågeställningar som eventuellt återstår att utvärdera. Dessa frågeställningar kan utvärderas , dock . Liksom SOCSAM-försöken ska den frivilliga samverkan som sker enligt FRISAM-modellen systematiskt följas upp och utvärderas. har fått i uppdrag att göra löpande uppföljningar samt en slutlig redovisning . En viss jämförelse kommer här också att göras med utfallet av försöksverksamheten med SOCSAM. , , och samt och har tagit fram en gemensam handlingsplan för bl.a. utvärderingen av SOCSAM- och FRISAM-modellerna. Regeringen har även tillsatt en arbetsgrupp med statsråden för Social-, Närings- och Finansdepartementen som ska utarbeta en handlingsplan för hela ohälsoarbetet bl.a. utifrån Rehabiliterings- och Sjukförsäkrings- utredningens förslag. Inom ramen för statsrådsgruppens arbete kommer även olika möjligheter för att stärka samverkan mellan olika aktörer inom rehabiliteringsområdet att diskuteras. Här kan en rad åtgärder komma i fråga under förutsättning att de med stor säkerhet leder till att fler människor kan återfå hälsa och arbetsförmåga. Regeringen anser att det är av stor vikt att de försöksverksamheter som bedrivs med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvården och , dvs. SOCSAM, fullföljs under sådana förutsättningar att de utvärderingar som ska göras blir av sådan kvalitet att dessa kan fungera som underlag för framtida beslut inom bl.a. rehabiliteringsområdet. Att under pågående försöksverksamhet utvidga SOCSAM-modellen är således inte aktuellt. Däremot finns det för alla inblandade aktörer anledning att stödja och utveckla samverkansarbetet inom ramen för rådande lagstiftning och regleringsbrev.
frs · GO1233 · 2000-10-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:33 om män till kvinnor som gör abort har frågat mig vad jag avser att göra för att stimulera forskning om männen till kvinnor som gör abort. Frågan är föranledd av uppgifter i pressen om att ska lämna ett förslag till regeringen som innebär att alla kvinnor som gör abort ska registreras med personnummer i ett abortregister. I ett pressmeddelande har därefter meddelat att frågan om hur förslaget om ökad registrering av diagnoser och åtgärder i öppenvården ska utformas och vad som ska omfattas ännu inte är slutbehandlad. Först ska frågan om hur den enskildes integritet ska kunna skyddas noga prövas. Jag har erfarit att avser att bjuda in olika intressenter till en diskussion kring dessa frågor. Det finns således inte något förslag och jag har heller inte för avsikt att besluta att personnummer ska införas i abortregistret.
frs · GO1235 · 2000-10-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:35 om anslag till Rikstrafiken har frågat finansminister om han avser återkomma till med specificering av anslaget 36:12 Rikstrafiken, Trafikupphandling, inom utgiftsområde Kommunikationer så att kan göra en realistisk bedömning av anslagets behov. Eftersom Rikstrafiken är en myndighet under ankommer det på mig att besvara frågan. I det transportpolitiska beslutet beslutade att godkänna principerna för att tillskapa en myndighetsfunktion för rikstrafikfrågor @ Rikstrafiken @ med huvuduppgift att verka för samordning och upphandling av viss interregional trafik. Regeringen har sedan fortlöpande informerat om utvecklingen av den nya myndigheten. Rikstrafikens anslagsnivå för grundar sig på de tidigare anslagen som var avsedda för upphandling av och ersättning för olika former av kollektivtrafik och som fördes över till Rikstrafiken i samband med att myndigheten bildades. Detta finns i detalj redogjort för i budgetpropositionen (1999/2000:1) för , både vad gäller vilken trafik som omfattas och anslagsnivåer. Anslagsnivån för bestäms till största delen av redan ingångna förpliktelser och har lite utrymme för aktiviteter utöver vad som redan meddelats . Det kan i sammanhanget påpekas att även vid tidigare upphandlingar av järnvägstrafik har beslutat om ett ramanslag utan precisering av vilken trafik som sedan skulle upphandlats. Regeringen har mandat att göra dessa preciseringar i samband med att upphandlingar genomförs. Det nya i nuvarande upphandlingsordning är att regeringen, efter förslag från Rikstrafiken, beslutar vilken trafik som ska upphandlas. beslutade regeringen vilken trafik som skulle upphandlas varefter Delegationen för statens köp genomförde upphandlingen. Både i nuvarande och tidigare upphandlingsordning lämnas en detaljerad redovisning till när upphandlingen genomförts. Mot bakgrund av ovanstående avser jag inte att inkomma med en specificering av Rikstrafikens anslag för trafikupphandlingar. Finner att den information som lämnas i denna fråga är otillräcklig kommer regeringen självfallet att så långt det är möjligt göra kompletteringar.
frs · GO1236 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:36 om lokalisering av en riksanläggning för strid i bebyggelse har frågat mig när frågan om en riksanläggning för strid i bebyggelse avgörs och vem som avgör den. anför att det finns mycket goda förutsättningar för en riksanläggning för strid i bebyggelse vid detachementet P 4/. Övningsfältet i /omfattar ca och är tack vare sin storlek och topografi mycket lämpligt för lokalisering av bl.a. en stridsträningsanläggning. Regeringen prövade lokaliseringen av utbildning av förband i strid i storstadsområden, s.k. stadsskytteförband, i propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30). Regeringen anförde att produktionsförutsättningarna för utbildning av stadsskytteförband och militärpoliser är goda i . Den nuvarande utbildningen av dessa förband bör därför, anförde regeringen i propositionen, bibehållas i . Regeringen pekade också på betydelsen av att det i genomförs utbildning av förband, såsom stadsskytteförband, för huvudstadens försvar. Vid sin behandling av propositionen sade försvarsutskottet i sitt betänkande att utskottet inte har någon erinran mot vad regeringen anfört om att utbildningen av stadsskytteförband ska behållas i (bet. 1999/2000:FöU2). Jag och regeringen har ingen annan uppfattning i denna fråga än den vi redovisade i propositionen Det nya försvaret. När det gäller förmåga till strid i storstadsmiljö med mekaniserade förband @ framför allt arméstridskrafternas markstridsförband och marinstridskrafternas amfibieförband @ har jag erfarit att Försvarsmaktens inriktning är följande. Inom Försvarsmaktens högkvarter diskuteras en riksanläggning, i första hand vid /, för sådan utbildning. En kostnadsutredning ska vara klar . Därefter kommer Försvarsmakten att ta fram förslag i fråga om en riksanläggning.
frs · GO1237 · 2000-10-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:37 om våldet mot palestinierna har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att påverka den israeliska regeringen att stoppa våldshandlingarna mot palestinierna. Det ankommer naturligtvis i första hand på vardera parten i konflikten att försöka lugna och kontrollera den egna sidan och att återgå till förhandlingar. Det övervåld mot palestinier som den israeliska ockupationsmakten gjort sig skyldig till sedan de aktuella oroligheterna inleddes är oförsvarligt och folkrättsstridigt. Kritiken gäller också den våldsanvändning som inom utövats mot demonstrerande araber med israeliskt medborgarskap. Det finns anledning att ifrågasätta de metoder som används för kravallbekämpning, där den israeliska krigsmakten satt in värnpliktig personal med automatvapen och där också skarp ammunition använts i många fall. har reagerat tydligt, både nationellt och genom EU, liksom , med anledning av de senaste veckornas händelser. Jag har själv i flera uttalanden i medierna kritiserat användande av övervåld, och har manat båda parterna till besinning. I kallades den israeliske ambassadören upp till , varvid de svenska farhågorna framfördes. uppmanades att avstå från åtgärder som inte står i överensstämmelse med internationell humanitär rätt, och att inleda förundersökningar beträffande varje incident som kunde föranleda individuellt ansvar. Inom EU har det franska ordförandeskapet i olika uttalanden uttryckt EU:s oro och uppmanat parterna att återuppta fredsförhandlingarna. EU:s utrikesministrar antog ett uttalande som bl.a. stöder ett återupptagande av förhandlingarna. , EU:s särskilde sändebud för utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, fick i uppdrag att resa till regionen. antog en resolution med 14 ja-röster och en avstående (). I resolutionen fördöms våldsanvändningen, särskilt överdrivet våld mot palestinier, och man kritiserar den provokation som framkallade oroligheterna. Dessutom betonas vikten av att en snabb och objektiv utredning av de senaste dagarnas händelser genomförs, och av ett återupptagande av förhandlingarna. FN:s generalsekreterare besöker regionen, och även detta följer vi med stort intresse. har begärt att en specialsession med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna inkallas. En sådan väntas äga rum den 16@19 oktober. är inte medlem, men deltar i egenskap av observatör i kommissionens arbete. Sammanfattningsvis kan sägas att ett intensivt arbete pågår för att söka bidra till att bryta våldsspiralen. Det är oerhört viktigt att inte missa den chans till fredsuppgörelse som fortfarande kan finnas. Innan oroligheterna bröt ut fanns många tecken som tydde på att parterna var närmare en lösning än , och att en uppgörelse låg inom räckhåll. tycks det spända läget bara kunna lugnas om både israeler och palestinier visar återhållsamhet och flexibilitet. och EU kommer att erbjuda ett aktivt stöd. fortsätter, inom ramen för våra möjligheter, att spela en aktiv roll.
frs · GO1238 · 2000-10-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:38 om myndighetsbeslut som inte verkställs har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska gå att överklaga positiva men icke verkställda myndighetsbeslut. redovisade länsstyrelserna till regeringen resultatet av sina genomgångar avseende antalet icke verkställda domstolsbeslut respektive myndighetsbeslut. Redovisningarna visar att det /2000 fanns ett par tusen positiva beslut om insatser enligt LSS och ungefär lika många positiva beslut om insatser enligt socialtjänstlagen som inte verkställts. Jag anser att problemet är synnerligen allvarligt. Enligt förvaltningslagen ska alla ärenden handläggas så snabbt och enkelt som möjligt. Om den enskilde är missnöjd med handläggningen kan hon eller han vända sig till som är ansvarig för tillsynen av kommunernas verksamhet enligt LSS och socialtjänstlagen. Flera länsstyrelser har tagit upp problematiken med icke verkställda beslut i dialog med kommunerna och kommer även att följa utvecklingen för att se om ytterligare åtgärder behövs. Länsstyrelserna ska dessutom fr.o.m. enligt tillägg till 26 § i LSS och 68 a § i socialtjänstlagen verka för att kommunerna och landstingen planerar för att kunna tillgodose framtida stöd- och servicebehov. Genom en god planering bör situationer där beslut inte kan verkställas på grund av resursbrist kunna undvikas. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser av länsstyrelsernas arbete men jag kommer att följa utvecklingen och vid behov återkomma till med eventuella förslag till åtgärder.
frs · GO1239 · 2000-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:39 om smalspårig järnväg har frågat kulturministern om hon avser att verka för en skyndsam hantering vad avser ansökan om att Växjö@Västervik ska förklaras som kulturreservat. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Det ärende som tar upp rör ett överklagande av ett beslut fattat av i . I det överklagade beslutet har tagit ställning för att inte förklara en del av den aktuella järnvägen som kulturreservat. Ärendet avser således endast den del av den aktuella järnvägen som löper genom . Ärendet ska tas upp för avgörande så snart det är färdigberett. Jag kan i övrigt inte kommentera ett enskilt förvaltningsärende.
frs · GO1240 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:40 om Ludvikamomsen har ställt en fråga till finansministern om kommunkontosystemet. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på frågan. Före medlemskap i unionen (EU) hade kommuner och landsting i princip generell avdragsrätt för ingående mervärdesskatt i verksamheten, oavsett om denna var skattepliktig eller skattefri. Den generella avdragsrätten var föranledd av en önskan att utjämna mervärdesskattens konkurrenssnedvridande effekter vid kommuners och landstings val mellan att utföra vissa tjänster i egen regi eller att upphandla tjänster från privata entreprenörer. När blev medlem i EU 1995, skedde en anpassning av det svenska regelverket på mervärdesskatteområdet till . Den del av kommunsektorns verksamhet som inte är skattepliktig lyftes därmed ut ur det ordinarie mervärdesskattesystemet. För att även fortsättningsvis säkerställa konkurrensneutralitet i valet mellan att bedriva en viss verksamhet i egen regi eller att upphandla tjänster skapades en särskild kompensationsordning för kommuner och landsting, det s.k. kommunkontosystemet. Andelen verksamhet som handlas upp på entreprenad påverkar inte omslutningen i systemet i det fall det handlar om icke skattepliktig verksamhet då kommunen eller vid drift i egen regi ändock skulle ha fått kompensation för ingående mervärdesskatt motsvarande det 6-procentiga bidraget man kan ansöka om vid drift i annan regi. Handlar kommunen eller upp skattepliktiga tjänster för sin egen verksamhet, t.ex. städtjänster, ökar omslutningen i systemet då kommunen eller i detta fall även kommer att betala mervärdesskatt på utförarens personalkostnader och vinstmarginal. Det senare fallet medför att kommunen eller betalar moms på hela kostnaden i stället för på det material man skulle köpt in vid utförande i egen regi. Regeringen beslutade att lägga ett uppdrag på att analysera de variationer i utbetalningar som finns mellan olika år och olika kommuner. Vidare kommer en arbetsgrupp att tillsättas för att arbeta med den översyn som regeringen aviserade i budgetpropositionen för . Jag anser detta vara en mycket viktig fråga. Jag vill dock inte föregripa det analysarbete som ska påbörjas . Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan .
frs · GO1241 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:41 om Boforsaffären har frågat justitieministern om den avser underlätta för i deras arbete med att föra till en rättegång i avseende misstänkt brottslighet i samband med den s.k. Boforsaffären. Efter framställningar från indiska myndigheter har delgett kallelser till rättegången i . Enligt uppgift ska indiska myndigheter ha utfärdat en internationell efterlysning avseende . Internationella efterlysningar kan utfärdas när en person är häktad i sin utevaro och är vanligtvis ett led i förfarandet att få den misstänkte utlämnad för lagföring. Dessa efterlysningar förmedlas via . Det är åklagare som fattar beslut om tvångsmedel i anledning av att en person är internationellt efterlyst. Regeringen får inte fatta eller initiera sådana beslut. Jag vill i detta sammanhang också framhålla att enligt den svenska utlämningslagstiftningen får svenska medborgare inte utlämnas till utomnordiska stater. En eventuell framställning om utlämning till av skulle därför inte kunna bifallas. har heller inte erhållit någon framställning om utlämning av .
frs · GO1243 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:43 om underlag för infrastruktursatsningar har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att de framtida investeringarna i och sydöstra ska grundas på den verkliga utvecklingen. Bakgrunden är att () tillsammans med trafikverken tagit fram underlag för de långsiktiga investeringsplanerna i landet och att detta underlag enligt är missvisande för vad gäller sysselsättningen. Regeringen har begärt in ett underlagsmaterial från och trafikverken för att få en analys av vilka effekter olika inriktningar av utvecklingen av transportinfrastrukturen ger. Som ett underlag för analyserna används prognoser över omvärldsförutsättningar, t.ex. den framtida befolknings- och inkomstutvecklingen samt utvecklingen av bilinnehavet. Det underlag som använt för olika omvärldsförutsättningar baseras på material från bl.a. Underlagsmaterialet från och trafikverken används inte för att göra bedömningar av enskilda åtgärder och innehåller inte heller någon redovisning av enskilda åtgärder. Jag är väl medveten om att det alltid finns osäkerheter i framtidsbedömningar. och trafikverken lyfter i sitt underlagsmaterial fram dessa osäkerheter och gör också känslighetsanalyser, bl.a. av vad en mer positiv sysselsättningsutveckling får för effekter på transporterna. Det är trafikverken och länen som i ett senare skede gör prioriteringen av vilka åtgärder som ska genomföras. Deras förslag förankras i sin tur med kommuner och länsstyrelser m.fl.
frs · GO1244 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:44 om prissättning för mc på har frågat mig om jag avser att agera för att motorcyklar inte ska ha sämre villkor än bilar i samband med användande av . refererar till avtalet mellan och om bron, närmare bestämt ett tilläggsprotokoll till avtalet; och att länderna där varit överens om nivån för färjetaxorna vid Helsingborg@Helsingör är utgångspunkt vid fastställelse av taxorna för vägtrafiken. I avtalet regleras även att alla kostnader som är förknippade med Öresundsförbindelsen i sin helhet ska täckas av Öresundskonsortiet genom de särskilda avgifterna, s.k. trafikantavgifter, och att trafikantavgifterna ska fastställas av konsortiet. Det är därför konsortiet och ingen annan som ska fastställa taxorna på bron.
frs · GO1245 · 2000-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:45 om lex har frågat näringsministern vilka åtgärder som avses att vidtas för att svenska redare ska ges rätten att välja den flagga inom EU som ger konkurrensneutralitet med andra redare inom EU. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. skriver att med stöd av lex kan tvinga svenska redare att föra svensk flagg och har ifrågasatt om lagen är förenlig med medlemskap i . Den s.k. lex (25a , 31a §§ och 42 § tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet) innebär bl.a. att en facklig organisation i är oförhindrad att rikta stridsåtgärder mot och träffa kollektivavtal med en arbetsgivare vars verksamhet inte omfattas av medbestämmandelagen. Reglerna syftar bl.a. till att motverka social dumpning. har varit föremål för en särskild översyn @ Ds 1994:13 . Utredaren fann att lex inte strider mot EG-rätten. Regeringen avser inte att föreslå några förändringar i dessa regler. Regeringen har i årets budgetproposition särskilt understrukit betydelsen av att slå vakt om den svenska sjöfartsnäringen och ge denna näring likvärdiga konkurrensvillkor med vad som gäller i vår omvärld. Den översyn som görs av det nuvarande rederistödet syftar därför till att utjämna villkoren för den svenska lastsjöfarten och färjenäringen till de förutsättningar som råder inom övriga EU-länder. I takt med en sådan anpassning minskar därmed kostnadsnackdelarna för den svenska sjöfartsnäringen.
frs · GO1247 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:47 om bilfri dag har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta inför den bilfria dagen 2001 för att stimulera fler kommuner att delta. Den bilfria är ett återkommande arrangemang som startade i . hölls i regi en konferens om verksamheten med en årlig bilfri dag. I samband med denna konferens undertecknade flertalet av EU:s medlemsländer, inklusive , en deklaration som uppmanade medlemsländernas städer att delta i den bilfria dagen. En stads deltagande sker på frivillig grund. var det första gången som arrangerade en bilfri dag. I skrev sammanlagt tio städer på kontraktet för deltagande i den bilfria dagen. Ett 30-tal ytterligare orter deltog i olika aktiviteter, dock utan att skriva på kontraktet. Min avsikt är att ska få uppdraget att samordna nästa års bilfria dag. Erfarenheterna från årets deltagande tillsammans med detta ökar förutsättningarna för att fler kommuner medverkar .