ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11860 · 2000-04-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:860 av () till näringsminister om avtalsperiod för tågupphandling Delegationen för upphandling av olönsam tågtrafik har för regeringens räkning utrett förutsättningarna för en samlad upphandling av persontrafik på järnväg i Bergslagen. I förslagen som redovisades till regeringen märks att avtalsperioden mellan staten och det av länstrafikbolagen bildade bolaget bör omfatta med option förlängning som regeringen bör bemyndiga Rikstrafiken att garantera restvärden för fordon vid avtalsperiodens slut. Trafikhuvudmännen i Berslagslänen har därefter träffat en gemensam avsiktsförklaring med Rikstrafiken. Den säger bl.a. att om avtalstiden är kortare än ska parterna vara överens om hur restvärdesfrågan ska hanteras. Parterna ska vidare verka för att det slutliga avtalet får en sådan längd att trafiken kan bedrivas med uthållighet och långsiktig styrka. Regeringen har den 3februari 2000 uppdragit åt Rikstrafiken att göra en samlad upphandling av tågtrafiken i Bergslagen. I motsats till tidigare intentioner omfattar uppdraget endast . Trots att vagnbolagets hyresperiod är vill regeringen inte medge någon garanti för restvärdet på fordonsparken som uppstår efter avtalsperiodens slut. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga näringsministern om han är beredd att vidta åtgärder som möjliggör en upphandling för tågtrafiken i Bergslagen i enlighet med intentionerna för Delegationen för upphandling av olönsam tågtrafik.
fr · GN11861 · 2000-04-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:861 av () till näringsminister om ersättningsjobb till Socialdemokraterna och @ med hjälp av och @ har lagt ned Dalregementet/Dalabrigaden. Eftersom det är ett beslut, fattat i demokratisk ordning, är det bara att acceptera nedläggningen. Då det gäller ersättningsjobben har statsrådet ofta setts i sitt "hemlän" för att ge olika erbjudanden och löften. Några konkreta besked, liknande de till , har ännu inte givits till . I medier har regeringens arbete liknats vid "Kejsarens nya kläder". I en debatt i kammaren jag hade med statsrådet den 28oktober 1999 gavs dock olika löften. Statsrådet sade enligt snabbprotokollet: "Det ska vara fråga om jobb som kan utvecklas i ". Statsrådet talade om att "skapa en ny struktur" och avslutningsorden i debatten oss emellan från statsrådet var följande: "Att @ 'litet vårdslöst uttryckt' @ skulle vara en vinnare på vad som skett." Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att uppfylla givna löften?
fr · GN11862 · 2000-04-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:862 av () till näringsminister om företagens konkurrenssituation Företaget Trans i är ett av många åkerier som försatts i konkurs och företagets 21 anställda blir nu av med sina arbeten. Företaget har tidigare gjort sig känt på grund av sina planer att flytta verksamheten utomlands. Anledningen till dessa planer är det bistra företagarklimatet och de konkurrensnackdelar som drabbar svensk åkerinäring i jämförelse med övriga . Företaget har ändå valt att fortsätta kämpa för arbete och arbetstillfällen. Företagsledningen och de anställda har givit upp, efter att in i det sista ha hoppats på att regeringen skulle inse och förstå den inhemska näringens ohållbara situation, till följd av ovanstående problematik. Rigida arbetsmarknadsregler och den extrema företagsbeskattningen är inte bara till men för svenska företags möjligheter att växa, utan också ett stort problem för i konkurrenshänseende. Risken för utflyttning gör att välutbildade väljer bort , vilket också IVA påpekat i en studie. Vad ämnar näringsministern vidtaga för åtgärder för att minska de svenska företagens konkurrensnackdelar gentemot övriga ?
fr · GN11863 · 2000-04-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:863 av () till näringsminister om småskalig energiverksamhet har ett mycket stort behov av förnybar energi. Avregleringen av elmarknaden och minskande produktion i gör att vi importerar stora mängder fossilbaserad elenergi. Denna elkraft bygger till stor del på stenkol från och . På köpet får vi giftig rök som bl.a. bidrar till växthuseffekten. har tagit ställning för att alternativ energi ska tas fram och anvisat stimulansåtgärder för biobränslebaserad energiframställning. I 2 kap. har lagstiftaren bestämt att "i första hand skall förnyelsebara energikällor användas". Den småskaliga energiverksamheten bidrar också till att skapa arbetstillfällen i dessa regioner som ofta är hårt drabbade av utflyttning. Att utnyttja det strömmande vattnets lägesförändring är en urgammal och beprövad metod för energiproduktion. Det ger inga utsläpp av vare sig försurande ämnen eller växthusgaser. Med modern teknik kan även små vattenkraftverk miljöanpassas och bl.a. helt undvika s.k. korttidsreglering. I har vi haft en tradition av småskaligt vattenkraftsutnyttjande. Många av dessa kraftverk lades ned främst på grund av lönsamhetsskäl. Efter nedläggningar förfaller gamla dammar och kan i vissa fall vara ett rent hot mot naturvärden. Småskalig energiproduktion har fördelen att få produktionen i flera fall närmare konsumenten, och på så vis minska närförlusten. Småskalig energiproduktion kan också ha fördelar ur beredskapssynpunkt. Kommer näringsministern att undanröja de hinder som finns för etablering av småskalig vattenkraft?
fr · GN11864 · 2000-04-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:864 av () till miljöminister om skadeverkningar av ozonnedbrytande utsläpp i Den ultravioletta strålningen blir intensiv på norra halvklotet i vår. Ozonlagret har tunnats ut med , vilket är den största förlusten av ozon . Vilka förberedelser vidtas och avses vidtas för att minska skadeverkningarna i ?
fr · GN11865 · 2000-04-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:865 av () till miljöminister om åtgärder mot ozonnedbrytande utsläpp Den ultravioletta strålningen blir intensiv på norra halvklotet i vår. Ozonlagret har tunnats ut med , vilket är den största förlusten av ozon . Hur avser ministern agera för att få stopp på ytterligare ozonnedbrytande utsläpp till atmosfären, i , i respektive i världen?
fr · GN11866 · 2000-04-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:866 av () till näringsminister om Östgös Projekt är en form av garantiprojekt för framtiden och skapar en långsiktig lösning av delar av de regionala problem som finns i skärgården kring till . Projektet som syftar till att odla fisk kan ge sextiotalet skärgårdsfamiljer möjlighet att bo kvar. Odlingstekniken bygger på en för skärgårdsbefolkningen känd och beprövad teknik och liknar utvecklingen av norsk kasseodling av fjordlax. Det finns en stor marknad och exportmöjligheten för gösen är god. Avsättningen på 1500@2000 ton odlad gös på den skandinaviska marknaden torde vara garanterad och det finns en stor efterfrågepotential utanför de nordiska länderna. (Projektet stämmer väl överens med de prioriterade områden som Östersjömiljarden ska stödja.) Men för att projektet ska kunna starta behövs en konstruktiv lösning för att investeringar ska kunna genomföras. , , , och har samtliga yttrat sig positivt för detta projekt. Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att detta beskrivna projekt ska kunna sättas i sjön och på så sätt bidra till arbetstillfällen i ett annars regionalt utsatt område?
fr · GN11867 · 2000-04-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:867 av () till näringsminister om färjetrafiken i beslöt regeringen att ta ett större ekonomiskt ansvar för färjetrafik mellan och i kommun. Färjeleden blev härigenom omklassificerad från enskild till allmän. Samma sak borde också gälla för färjeleden i . har skrivit till och regeringen om att få denna vattenväg klassad som allmän väg, men fått avslag. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är regeringen beredd att vidta åtgärder så att färjeleden i klassificeras som allmän?
fr · GN11868 · 2000-04-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:868 av () till statsrådet om arbetsmarknadens parter och arbetsmiljön konstaterar, helt berättigat och med glädje, att regeringen i vårbudgeten satsar på sysselsättning och på kampen mot arbetslöshet. Ett område som är förknippat med den nya arbetsmarknadssituationen är det lokala arbetsmiljöarbetet. Bland arbetstagarnas organisationer förs nu en bred debatt om "det goda arbetet" och kopplingen till arbetsmiljön inom framtidens arbetsmarknad. Löntagarorganisationerna ser de ökade sjuktalen som ett växande problem vilket hänger samman med dåliga arbetsmiljöer och därmed uppkomna arbetsskador. Förebyggande arbetsmiljöarbete är därför en viktig fråga. I detta arbete är det viktigt att det finns en lagstiftning som skapar rätt förutsättningar. Enligt uppgift så bereds nu frågor, kopplade till arbetsmiljö, arbetsskador och rehabilitering, inom flera departement. Att få en helhetssyn på frågan synes mig vara mycket angeläget, liksom att man blickar framåt mot framtidens arbetsmarknad. Min fråga till statsrådet är vilka åtgärder statsrådet är beredd att vidta för att arbetsmarknadens parter med kraft ska ta sig an arbetsmiljöproblematiken.
fr · GN11869 · 2000-04-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:869 av () till jordbruksminister om svensk kalvexport Den svenska kalvexporten förväntas öka trots en bred svensk enighet om att de villkor som dessa djur då kommer födas upp under är oacceptabla. Djuren tvingas stå uppbundna utan möjlighet att röra sig. De ges näringsfattigt foder för att köttet ska bli ljust och riskerar därför att dö av järnbrist. Man är dessutom ofta tvungna att blanda antibiotika i fodret till kalvar med järnbrist, eftersom de annars skulle bli sjuka. Förutom lidande för de enskilda djuren så innebär detta också att den svenska modellen, med ett förhållandevis gott djurskydd, brister i trovärdighet genom att vi inte kan hitta en tillräcklig lönsamhet i produktionen. Trots att EU:s frihandelsprinciper sätts över djurens rättigheter så finns det saker vi kan göra för att begränsa kalvexporten. Tillståndsgivningen för exporten kan ses över. Jag har fått uppgift om att man kan få exporttillstånd för djur som ännu är för unga för att exporteras. Ett annat sätt som bör prövas är förändringar av de nationellt utformade jordbruksstöden för att förbättra lönsamheten i nötköttsproduktionen. Även EU:s frihandelsprinciper bör ifrågasättas. Det är inte rimligt att samma principer ska gälla för levande djur som för andra varor. I stället bör levande djur undantas från principen om varors fria rörlighet. Min fråga till jordbruksministern är: Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att begränsa den svenska kalvexporten?
fr · GN11870 · 2000-04-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:870 av () till finansminister om svensk alkoholpolitik Den svenska alkoholpolitiken har i en internationell jämförelse varit framgångsrik. De metoder som använts har varit reglerad tillgänglighet och prisinstrumentet. Genom politiska beslut har den svenska alkoholpolitiken utsatts för flera förändringar. Beslut om försök med lördagsöppna systembutiker och längre öppethållande på vardagar har syftat till ökad tillgänglighet. Vid förhandlingar med om införselregler av alkohol har regeringen beslutat att acceptera de framställda kraven och att efter en övergångstid ha anpassat till gängse EU-norm. Efter regeringens beslut att anta kommissionens krav har olika företrädare för regeringen uttryckt att man anser att skatterna på alkohol bör sänkas. Skäl som angivits har varit att värna Systembolagets ställning och minska ungdomsfylleriet. Har regeringen för avsikt att överge prisinstrumentet som en viktig del i den svenska alkoholpolitiken?
fr · GN11871 · 2000-04-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:871 av de () till socialminister om försäljningsförbud mot djurtestad kosmetika inom EU Frågan om ett försäljningsförbud mot djurtestad kosmetika inom EU kommer upp till diskussion inom kommissionen . En del tecken tyder på att diskussionen kommer att handla om ett förbud mot djurförsök vad avser kosmetikatest. Skälet som uppges för detta är att man vill undvika en konflikt med WTO. Ett sådant förbud innebär dock troligen endast att försöken flyttas utanför EU. Det har varit omöjligt att få reda på den inställning i frågan. Vilken inställning avser socialministern och regeringen att inta i EU när det gäller förbud mot försäljning av djurtestad kosmetika?
fr · GN11872 · 2000-04-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:872 av () till justitieminister om brist på lekmannaövervakare Frivården vid kriminalvårdsmyndigheterna lider brist på lekmannaövervakare. Målet är att av de som döms inom frivården ska ha en övervakare som är lekman. På flera håll är andelen lekmannaövervakare betydligt mindre. Många övervakare drivs av ett socialt patos för att få människor som hamnat på glid att komma tillbaka i ett liv fritt från kriminalitet. De gör ofta ett beundransvärt arbete. Inte sällan kan de utgöra en av få kontakter med människor utanför den kriminella världen för den frivårdsdömde. Deras låga ersättning om kan vara en orsak till bristen på övervakare. Många övervakare uppger att de lägger ut mer pengar än vad de får i ersättning vid de tillfällen de träffar den frivårdsdömde. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att öka intresset för att bli lekmannaövervakare?
fr · GN11873 · 2000-04-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:873 av (m) till justitieminister om förmånsrätter presenterade som bekant ett förslag till en "paketlösning" angående förmånsrätter. I samband med remissbehandlingen ändrade bl.a. och sina uppfattningar. Man såg det inte längre som denna totala lösning utan tillstyrkte vissa delar och avstyrkte i andra frågor. har trots avslutad remissomgång valt att inte föra frågan framåt, trots att den är av stor vikt för många. Det lär inte heller hjälpa att den ansvarige handläggaren, , lämnar sin tjänst på departementet så snart som . Denna viktiga fråga som noggrant utretts får inte, som departementet brukar, bara lämnas åt sidan. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att få till stånd en paketlösning av det slag förmånsrättskommittén föreslagit?
fr · GN11874 · 2000-04-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:874 av () till justitieminister om alkohol- och tobaksrelaterad brottslighet Den svenska alkoholpolitiken har kännetecknats av förmynderi, monopol och höga skatter. I kölvattnet på politiken har en alarmerande kriminalitet följt @ en kriminalitet som verkar permanentas. Detta märks framför allt i där ligor har gjort till sin affärsidé att tjäna grova pengar på smuggling och försäljning av alkohol och tobak. En metod att hantera problemet är att slå undan fötterna på dessa ligor genom att legalisera deras marknader. Det kan uppnås genom att sänka skatterna på alkohol och tobak och genom att göra det enklare för människor att få tag på dessa varor. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen har tydligt sagt nej till en sådan utveckling. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga: Vilka åtgärder avser justieministern att vidta för att minska den alkohol- och tobaksrelaterade brottsligheten i i allmänhet och i i synnerhet?
fr · GN11875 · 2000-04-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:875 av () till finansminister om ölbeskattning och små bryggerier När öppnas kommer införseln av alkohol till ytterligare underlättas. En konsekvens av detta blir att svenska bryggerier missgynnas i förhållande till de bryggerier som säljer sin öl i . För att möjliggöra att svenska bryggerier ska kunna överleva måste de kunna konkurrera på lika villkor som bryggare i andra EU-länder. För att nämna några närliggande exempel på andra länders skattesatser så är skatten på öl med 5 volymprocent 1:73kr per liter i , 3:92kr per liter i , 1:79kr per liter i och i är skattesatsen 0:80kr per liter. Skattesatsen i ligger på 7:35kr per liter. Ytterligare en konkurrensfördel som andra länders bryggerier har i jämförelse med svenska är att det är tillåtet att sälja öl med högre alkoholinnehåll i dagligvaruaffärerna. Den obeslutsamhet drabbar i synnerhet små bryggerier. Förändrade regler och sänkta skatter skulle kunna ge dessa små lokala bryggerier gynnsammare förutsättningar, vilket skulle öka dessas överlevnadsförmåga. behöver ett bättre företagarklimat @ även för bryggerinäringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga om finansministern är beredd att sänka alkoholskatterna och genomdriva nödvändiga regelförändringar så att svenska småbryggerier kan överleva i .
fr · GN11876 · 2000-04-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:876 av () till statsrådet om asylsökande från Situationen i är ganska väl känd i . Landet är ett av de värsta länderna när det gäller kränkningar av mänskliga rättigheter, i synnerhet gentemot kvinnor. Det finns ca 200 asylsökande afghaner i som väntat på besked om permanent uppehållstillstånd. får de upprepade tidsbegränsade uppehållstillstånd. Problemet lär vara svårighet att dokumentera identiteten. vet vi att det är svårt att skicka tillbaka människor till . Det är inte tillfredsställande att låta människor vänta i ovisshet . De har inte möjlighet att etablera sig i samhället och inte möjlighet att återförenas med sina familjer och lever i stor frustration över denna ovisshet. Jag vill därför fråga invandrarministern: Vilka åtgärder är invandrarministern beredd att vidta för att lösa problemet med uppehållstillstånd för de afghanska asylsökandena?
fr · GN11877 · 2000-04-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:877 av (c) till justitieminister om sakkunnig och sakkunnigt vittne Vid en utbildning för läkare i barnmisshandel och rättsintyg framkom att en överläkare hade blivit kallad som sakkunnigt vittne i domstolen. Denne läkare fick inte åberopa tidigare benbrott som ett barn åsamkats och som upptäckts i samband med de nya benbrotten, nej endast de senaste skadorna får denne kommentera som sakkunnigt vittne. Hade denne överläkare däremot varit kallad som sakkunnig hade hela hans sakkunskap beaktats. Flera läkare vid denna utbildning bekräftade situationen och uppmanade till att vara observant på hur man blir kallad till domstolsförhandling. Det är ytterst få läkare som med någon kontinuitet är uppe i rätten och de känner ej till vad de olika benämningarna står för. Det är på samma sätt med psykologer. Det är viktigt att den som kallas till en rättegång får en ordentlig information om vad det innebär att bli kallad som sakkunnig/som sakkunnigt vittne. Det är av största vikt att resurser används på ett effektivt sätt, om det är läkartimmar eller att snabbt få ett rättvist utslag i domstolen. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att göra dessa begrepp tydliga?
fr · GN11878 · 2000-04-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:878 av () till miljöminister om vad innebär "en snurra " för miljön Rubrikens citat har enligt uppgift uttalats av miljöministern, och syftar på miljömininsterns målsättning för utbyggnad av vindkraften i . Andra uttalanden finns om att vindkraftsproduktionen i bör motsvara två reaktorer . Andra länder såsom , och satsar stort på vindkraft och har satt som mål att vindkraften ska bidra till av elkonsumtionen . Jag är väl medveten om vindkraftens fördelar som ren och förnyelsebar energikälla. Men vilka är de eventuella negativa konsekvenserna? Det har dock uttalats en oro från både miljöorganisationer och från om vilken påverkan vindkraften har på t.ex. fåglar, fisk och annat djurliv. Vad innebär de rent visuella intrycken för landskapsbilden när det blir vindkraftsparker? De rapporter som presenterats om vindkraftens för- och nackdelar är ofta motsägelsefulla och styrda av partsintressen. Vad betyder forskningsanslag för de här frågorna? Min fråga till miljöministern är: Avser ministern låta dokumentera effekterna för fåglar, fiskar och annat djurliv som lever intill vindkraftsanläggningar?
frs · GN12688 · 2000-04-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:688 om porr på fängelserna har frågat mig vad jag avser att göra för att begränsa utbudet av våld och pornografi för interner på svenska fängelser. I första hand ansvarar och dess generaldirektör för ordningen på våra kriminalvårdsanstalter och innehållet i de intagnas vård och behandling. har genomfört en intern utredning av förhållandena när det gäller TV-utbudet vid anstalterna. Undersökningen visar att TV-utbudet skiftar mellan de olika anstalterna. Vid ett flertal anstalter erbjuds ett utökat kanalutbud där betalkanaler med ett utbud av företrädesvis långfilmer ingår. Enligt vad jag erfarit diskuterades frågan i kriminalvårdens ledningsgrupp den 30mars och generaldirektören gav därefter i uppdrag att utforma ett beslut i frågan. Riktlinjerna för detta beslut ska, enligt generaldirektören, vara följande. Kriminalvården ska vid anstalterna tillhandahålla ett basutbud för TV som inkluderar SVT1, SVT2 och TV4. Därutöver kan kriminalvårdsmyndigheterna även tillhandahålla vissa s.k. tilläggskanaler. Kanaler som företrädesvis erbjuder långfilmer och där det är vanligt med inslag av grovt våld och pornografi ska dock undantas från detta tillägg. Jag vill avslutningsvis framhålla att jag kommer att föra en dialog med för att försäkra mig om att kriminalvården har ett regelverk som ger möjligheter att göra de inskränkningar som krävs för att inte syftet med den vård och behandling som ges motverkas.
frs · GN12729 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:729 om mark i Allmänna arvsfondens ägo har frågat miljöminister vilka åtgärder han ämnar vidta för att fler människor ska få möjlighet att köpa jordbruksfastigheter från Allmänna arvsfonden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens ändamål är att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd får lämnas till organisationer som bedriver ideell verksamhet. Enskilda personer kan inte beviljas stöd vare sig för eget nyttjande eller för att bedriva verksamhet. I samma lag regleras att fondens egendom ska förvaltas av Kammarkollegiet. I lagen anges också under vilka förutsättningar kollegiet får avstå egendom som tillfallit fonden. I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Kammarkollegiets försäljning av Allmänna arvsfondens fasta egendom. Allmänna arvsfondens fasta egendom ska säljas så snart det kan ske, till högsta möjliga pris och på ett ändamålsenligt sätt. Försäljningen ska alltså ske på affärsmässiga villkor. menar att Allmänna arvsfonden borde sälja till de personer som är beredda att underteckna brukarkontrakt, exempelvis med miljövänlig odling, i stället för att sälja jordbruksfastigheter till högstbjudande. Allmänna arvsfondens tillgångar får emellertid inte användas för att främja andra ändamål än dem som omfattas av syftet med fonden, vilket indirekt skulle bli en konsekvens av förslag. Jag är inte beredd att aktualisera en sådan förändring av användningen av fondens tillgångar, som föreslår, eftersom det skulle försvaga möjligheterna att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder.
frs · GN12750 · 2000-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:750 om subvention till statlig verksamhet har frågat mig om vilka åtgärder som jag ämnar vidta för att en kommun inte förutsätts lämna direkt stöd för att statlig verksamhet ska tryggas i den egna kommunen. När det gäller det specifika exempel som hänvisar till i sin fråga kan jag konstatera att staten träffade en överenskommelse med om att kommunen ska tillhandahålla lokaler för för vuxnas (SSV) räkning. Motsvarande överenskommelse träffades för övrigt med när den första skolan inrättades . I fyller SSV en viktig funktion, dels som arbetsplats, dels som en kompetent utbildningsanordnare och bidrar därmed till att förbättra förutsättningarna för en väl fungerande lokal och regional arbetsmarknad. 1§ kommunallagen får kommuner själva ha hand om sådana angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens område eller deras medlemmar och som inte ska handhas enbart av staten, en annan kommun eller någon annan. Vuxenutbildningen är ett område där kommunerna och staten har ett delat ansvar. Det är därför fullt möjligt att stödja sådan statlig verksamhet inom ramen för den allmänna kommunala kompetensen i 2kap. Därtill kommer att det är kommunerna själva som inom ramen för sin kompetens bedömer värdet av olika insatser och som också genom beslut om bl.a. budget gör prioriteringar mellan olika ändamål och verksamheter. Avslutningsvis vill jag säga att jag inte har för avsikt att vidta några särskilda åtgärder med anledning av frågan.