ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11216 · 2000-11-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:216 av (m) till försvarsminister om framtida underhåll av marinens fartyg I försvarspropositionen 1999/2000:30 skriver regeringen rörande fartygsunderhåll bl a: " . att det är av vikt att produktion och underhåll så långt som möjligt hålls samman för att på bästa sätt utveckla dessa kompetenser. Inriktningen bör därför vara att ansvaret för att genomföra det framtida fartygsunderhållet läggs på civil varvsindustri." Regeringen förutser i propositionen en minskning av antalet fartygsenheter, kring och att behovet av torrsättningsresurser för mer kvalificerat underhåll därför kommer att minska. Sådant underhåll kan ges såväl vid örlogsvarv som vid i . I propositionen anför regeringen vidare: "För att få en rationell verksamhet framöver krävs dock att det fartygsunderhållet koncentreras. En viktig resurs i sammanhanget är kompetens för produktion av nya fartyg och fartygstyper. Denna produktionsresurs finns vid i ". Med hänsyn till planerad volymutveckling i fråga om nybyggnation, modifieringar och större översyner samt behovet av bevarade nyckelkompetenser @ vilken är regeringens planeringsinriktning när det gäller det framtida underhållet av marinens fartyg?
fr · GO11217 · 2000-11-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:217 av () till näringsminister om säkerheten i svenska tunnlar Den svåra olyckan i , , aktualiserar frågor om säkerheten i våra egna tunnelsystem. Ett stort antal exempel på tunnlar som inte uppfyller den säkerhet som man som passagerare har rätt att ställa har presenterats i massmedierna. I vissa fall betecknas de som dödsfällor vid brand då utrymningsvägar saknas. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att förbättra säkerheten i väg- och tågtunnlar?
fr · GO11218 · 2000-11-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:218 av () till statsrådet om statsbidragssystemet En av statens viktigaste uppgifter är att verka för rättvis fördelning av tillgångar i samhället. Exempelvis är utjämningen mellan avfolknings- och tillväxtkommuner av stor betydelse. Kommuner med minskande invånarantal får ofta minskade skatteintäkter och därmed en jämförelsevis tung kostnadsbörda i relation till invånarantalet. Att växa som kommun är å andra sidan även det förknippat med stora kostnader. , en kommun med långvarig befolkningsökning, kommer tämligen snart utnyttja alla sina resurser och anläggningar fullt ut. Ytterligare inflyttning innebär dyr nybyggnation på alla områden. Dessa kostnader har kommunen rätt att få statsbidrag för. Men med dagens system får kompensation för expansionskostnader på grund av nyinflyttning först . Dessutom svarar kostnadsersättningen enbart mot en genomsnittlig riksnivå, medan man i expansionsområden ofta har högre byggkostnader än genomsnittet. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet vilka förändringar denne avser vidta för att undanröja de brister i statsbidragssystemet som beskrivits ovan.
fr · GO11219 · 2000-11-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:219 av () till jordbruksminister om pälsfarmning I det brittiska parlamentet har House of Lords, det , slutgiltigt bifallit regeringens förslag om att införa ett förbud mot pälsfarmning. Endast formella stadier i beslutsprocessen återstår . Det innebär att det i med största sannolikhet blir förbjudet att föda upp mink eller andra djur på farmar där uppfödningen har pälsproduktion som huvudsakligt eller enda syfte. är naturligt ett mycket aktivt djur, som delvis lever sitt liv i vatten. I vilt tillstånd rör sig över stora områden. Vid pälsfarmning ges djuren inga möjligheter till naturligt beteende. anser att det är mycket positivt att nu tagit steget fullt ut och beslutat införa ett förbud mot denna ifrågasatta och plågsamma verksamhet. I dödas en miljon minkar och tusentals rävar , för sina pälsars skull. Vi ser ingen som helst anledning att skulle vara sämre än i en sådan viktig djurskyddsfråga. När bedömer jordbruksministern att det kan bli aktuellt att införa ett förbud i , liknande det som ska införas i ?
fr · GO11220 · 2000-11-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:220 av () till försvarsminister om Vingåkersverkens framtid Vingåkersverken invigdes som en statligt ägd ammunitionsfabrik 1967. Tillverkning av ammunition har ersatts av en motsatt verksamhet: destruktion, demontering och återvinning av ammunition, minor etc. De explosiva ämnen som återvinns används för civila ändamål. Vingåkersverken ingår i Nammokoncernen, som är ett nordiskt ammunitionsbolag. Frågan är nu om vi i ska ha någon kvalificerad destruktion av ammunition eller inte. Genom att FMV nu valt att låta utländska intressen ta hand om sådant som, på ett jämförelsevis mycket miljöacceptabelt sätt, skulle kunna hanteras i skadas allvarligt förutsättningarna för hela verksamheten, vilket dels kan medföra att en på många sätt världsledande verksamhet läggs ned, dels att en framtidsinriktad utbildningssatsning för explosivvaruoperatör hotas. , som har förhållandevis hög arbetslöshet, kan drabbas mycket kännbart. På vilket sätt avser försvarsministern verka för att Vingåkersverken ges möjlighet till utveckling?
fr · GO11221 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:221 av () till försvarsminister om förebyggande säkerhetsarbete i Försvarsmakten skadas pliktpersonal under sin grundutbildning. Det är därför viktigt att Försvarsmaktens förebyggande säkerhetsarbete ständigt utvecklas för att minimera antalet skador. Vid uppvaktning inför diskuterades bl.a. olycksfalls- och tillbudsrapporteringens betydelse i säkerhetsarbetet. För att rätt kunna följa upp och utvärdera allt säkerhetsarbete måste denna rapportering kunna ske kontinuerligt och vara väl förankrad bland både den anställda personalen och pliktpersonalen. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att förstärka olycksfalls- och tillbudsrapporteringen inom Försvarsmakten?
fr · GO11222 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:222 av () till statsrådet om upphandling till landets skolbespisningar Den moderne konsumenten vill veta hur produktionen går till, var köttet kommer ifrån och hur djuren har behandlats. Så har regeringen formulerat politiken för det här viktiga området. Alltfler anser att detta är självklara krav när vi handlar i matvarubutiken. Men för en grupp är det inte lika självklart och det är landets skolelever. Många vill äta enbart svenskt kött men de får inte veta varifrån det kött kommer som de äter i skolbespisningen. Förklaringen är gällande upphandlingsregler. Ett aktuellt exempel från län är . Där har 1500 kommuninvånare skrivit under en protestlista mot att kommunen inte kan garantera att enbart svenskt kött serveras i skolbespisningarna. Det borde vara självklart att också skolelever får information om köttets ursprungsland men här kommer uppenbarligen rätten till information i konflikt med upphandlingsreglerna. Jag vill fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta på EU-nivå för att ursprungsmärkning av kött ska garanteras i landets skolbespisningar?
fr · GO11223 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:223 av () till jordbruksminister om har i byggt upp en unik kompetens inom sitt område. Man har följt upp effekterna av kompensationsutsättning av lax, tagit fram fakta och underlag för och förhandlingar och beslut, gjort beståndsuppskattningar m.m. Den kompetens som byggts upp betyder oerhört mycket för att lösa olika problem kring laxfiskevården, bl.a. bevarandet av laxens genetiska mångfald. representerar i internationellt sammansatta arbetsgrupper som behandlar laxbeståndsfrågor i såväl som i , deltar i EU-finansierade projekt tillsammans med internationella kolleger och fler förfrågningar om deltagande i planerade EU-projekt har ställts till institutet. har uppfödning av lax och havsöring i forskningssyfte och man samarbetar med många universitet. Ett exempel är forskning kring laxsjukdomen M/74. Då , enligt sin bolagsordning, inte har någon skyldighet att bidra till institutets verksamhet måste en framtida finansiering tryggas på annat sätt. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga jordbruksministern hur den unika kompetens i laxfrågor (inom genetik och sjukdomar), som fortfarande finns vid , ska bevaras och utvecklas vid en eventuell nedläggning av institutet.
fr · GO11224 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:224 av () till näringsminister om genom Vid invigningen av den nya sträckan av genom mellan och gav näringsminister två positiva besked; dels att utbyggnaden av fortsätter med sträckan från Hogdal till , dels att hela E6 ska vara utbyggd . I ett svar på en fråga om utbyggnaden av kommer att vara klar svarade näringsministern följande: "En utbyggnad av väg E6 genom förutsätter enligt tidigare avtal att passagen över avgiftsfinansieras. Avgörande för om E6 genom kan bli klar är också att kan få fram lagakraftvunna arbetsplaner för de olika delsträckorna. På vissa delsträckor arbetar med att ta fram vägutredningar inför regeringens tillåtlighetsprövning enligt ." Det måste upplevas som märkligt att få höra att det kan ta tid att få fram planer för en vägutbyggnad som är inne på sitt femte decennium. Som själv kunde konstatera på hemväg efter lördagens invigning är en lång sträcka av norr om ianspråktagen som arbetsväg i avvaktan på fortsatt utbyggnad. Jag vill därför ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att inte miljö- och vägutredningar ska försena framtagandet av godkända arbetsplaner för återstående delsträckor?
fr · GO11225 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:225 av () till justitieminister om alternativa spaningsmetoder Vid en utfrågning i justitieutskottet om mc-gängrelaterad brottslighet, med bl.a. representanter för åklagarväsendet, framkom att befintliga spaningsmetoder inte räcker till. Ett av problemen är att telefonavlyssning som metod har försvårats genom användandet av mobiltelefoner. Rädsla från vittnen mot att framträda och vittna är ett annat stort problem. Frågan om buggning har på regeringens uppdrag utretts. Lagrådet hade dock synpunkter och därefter har frågan gått i stå. Brottsutvecklingen fortsätter dock oförtrutet och polis och åklagare ligger flera steg efter brottslingarna. I tillåts buggning eller "elektronisk rumsavlyssning", som de kallar det. Att de bägge grannländerna har olika lagstiftning underlättar inte samarbetet mot en brottslighet som i stora stycken är gemensam. Vi moderater har drivit frågan om en ordentlig analys av integritetsfrågorna i samband med buggning eller andra otraditionella spaningsmetoder för att därefter kunna föra mera konstruktiva diskussioner. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att en ordentlig analys av integritetsskyddet ska komma till stånd och därmed frågan om otraditionella spaningsmetoder åter kan komma på agendan?
fr · GO11226 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:226 av () till försvarsminister om översvämningarna i Översvämningarna i inger oro hos befolkningen, och en mängd frågor inför framtida liknande händelser i . Översvämningar verkar vara i tilltagande. Planeringen för snabba beslutsvägar från samhällets sida i nödsituationer beroende på höga vattenflöden eller snökaos i likhet med händelserna i /. I är räddningen att man i kommun har en väl fungerande räddningstjänst. Resurserna räcker dock inte till i någon kommun vid ett vattenflöde av den mängd som drabbar med omnejd. Det är min förhoppning att kommun och dess innevånare får den hjälp och det stöd som behovet påkallar, med anledning av översvämningarna. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till försvarsministern: Avser regeringen följa upp händelserna i för att se efter om det brister i möjligheten att snabbt bistå orter som kommun med hjälp, både maskinellt, personellt och ekonomiskt från samhällets sida, t.ex. militärt via regementen/hemvärnet eller via /civilförsvaret?
fr · GO11227 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:227 av () till miljöminister om bullerstörningar vid flygaktiviteter står inför att fatta beslut om lokalisering av försvarets flygskolor. Ur bullersynpunkt är flygskolan jämförelsevis harmlös, eftersom man använder det relativt tystgående skolplanet som dessutom har nya miljövänligare motorer. Bullerproblem uppstår däremot vid användning av JAS 39 . I Försvarsdepartementets utredning om JAS-exportstödet och flygskolans framtida lokalisering argumenterar man för flygflottiljen i . I själva verket framställer man exportstödet som en förutsättning för flygskolan. Försvarsmakten har också ansökt om miljöprövning för flygbuller motsvarande en halv division JAS Gripen för F16:s del (UNT ). Apropå bullerstörningar står det i utredningen att om tillåten decibelnivå sätts vid 80dBa, så kommer 2922 uppsalainvånare att beröras. Vidare står det att om nivån sätts vid 70dBa, så kommer 29103 personer att hamna inom bullermattan vid JAS 39-användning. Enligt nuvarande regler i prop. 1996/97:53 så är 70dBa rekommenderad maximalnivå vid nyinvesteringar som framkallar buller. Dessutom förväntas det bullerdirektiv som diskuteras inom EU @ tänkt att gälla för städer med fler än 100000 innevånare @ att hamna på samma nivå. Jag vill fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser miljöministern att vidtaga med anledning av förslaget att förlägga en ny bullerintensiv verksamhet till en större stad som ?
fr · GO11228 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:228 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Den syrianske prästen har i största tidning, Hurriyet, uttryckt sympati för amerikanska kongressens erkännande av folkmordet på armenierna 1915. Han påpekade att folkmordet även omfattade landets assyrier-syrianer. För detta har han åtalats för bl.a. uppvigling. Många andra författare och politiker har dömts enligt samma lagar. Folkmordet på armenier, assyrier-syrianer är ett historiskt faktum och kan lika lite förnekas som förintelsen av judarna. I är det olagligt att förneka folkmordet på judarna. I är det däremot förbjudet att tala om folkmordet på armenier och assyrier-syrianer. Förföljelserna av minoriteter fortsätter sålunda än . Att undertecknat konventioner om mänskliga rättigheter, mot tortyr m.m. har haft ringa konkret effekt. Maktstrukturer och politiska praktiker grundlagda lever kvar i dagens , vilket bl.a. fallet Akbulut visar. Fallet Akbulut är ett av många tecken på att måste genomgå en genomgripande förändring i fråga om lagstiftning och lagars tillämpning, innan landet kan godtas som EU-medlem. För att driva på i en sådan riktning borde , inte minst inför det svenska ordförandeskapet i EU, ta sig an fallet Akbulut och kräva att uppfyller kraven på MR och förmå att lägga ned åtalet mot honom. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern göra för att ska uppfylla kraven på mänskliga rättigheter genom att bl.a. försöka förmå att lägga ned åtalet mot ?
fr · GO11229 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:229 av () till utrikesminister om assyrier/syrianer i Enligt uppgifter som bekräftats av UD ska den syriansk-ortodoxa prästen som uttalade sig i den turkiska tidningen om folkmordet på armenier och assyrier/syrianer nu åtalas. Anledningen är att han uttalat att även assyrier/syrianer mördats under folkmordet . För detta ska han nu ställas inför rätta i säkerhetsdomstol i för statsfientlig verksamhet och förräderi. Trots att skrivit under många överenskommelser om mänskliga rättigheter ser man nu att man fortfarande åtalar människor enbart på grund av deras åsikter. Assyriska/syrianska folket har aldrig använt våld i för sina mänskliga och demokratiska rättigheter. Den kvarvarande spillran av gruppen kommer söka möjligheter att fly. Att ställa gruppens företrädare inför åtal skrämmer folket till flykt. finns ca 60000 assyrier/syrianer i och bara 2000 i sydöstra . I har gruppen levt i kläm mellan turkisk militär och kurdiska grupper. har ett mycket gott anseende i världen som en nation som kämpar mot förtryck och för mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet. Det är viktigt att demokratiska stater som med kraft och tydlighet reagerar mot de länder som systematiskt kränker de mänskliga rättigheterna. Det är angeläget att som är hemvist för många av de som tvingats fly från sin hembygd, markerar sitt engagemang för en utsatt folkgrupp. Avser utrikesministern att i EU och/eller i direkt kontakt med den turkiska regeringen uppmärksamma det assyriska/syrianska folkets situation i med anledning av om åtalet mot ?
fr · GO11230 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:230 av () till utrikesminister om poliskostnader under ordförandeskap i EU Genom budgetsamarbetet mellan regeringen, v och mp har betydande resurser ställts till regeringens förfogande med anledning av det svenska ordförandeskapet inom EU. var mycket tveksamt till dessa enorma kostnader, men vi insåg att denna verksamhet kommer att belasta både många myndigheter och . Oklarheter har emellertid uppstått när det gäller de extra kostnader som en hårt ansatt polismyndighet får för hela denna cirkus. Bara det enda utrikesministermöte, som ska hållas i utrikesministerns hemstad , beräknas medföra merkostnader på . Detta ska ses i ljuset av att polismyndigheten i redan har en mycket hård ekonomisk situation som utsätter de enskilda poliserna för en oerhörd press. Jag hade aldrig drömt om att regeringen skulle tveka när det gäller att ställa extra resurser till förfogande för detta, när jag ställt mig bakom statens budget. På vilket sätt kommer utrikesministern verka för att kompensera polisen för de extra kostnader man har i samband med ordförandeskapet?
fr · GO11231 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:231 av () till näringsminister om elektrifieringen på landsbygden har ett uppdrag att bereda och genomföra en statlig bidragsgivning för elektrifiering av permanent bebodda fastigheter på landsbygden. Totalt omfattas ca 100 fastigheter. Det måste anses som anmärkningsvärt att det i dagens IT- och kommunikationssamhälle, är så många familjer och även företag som saknar tillgång till elström. Enligt uppgift kommer de anslagna medlen inte att räcka till de fastigheter som uppfyller kraven och även ansökt om bidrag till elektrifiering. Det gäller mer än 30 fastigheter som inte får några konkreta besked på grund av det här redovisade läget. Mot bakgrund av denna situation, vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att de fastigheter som fortfarande saknar elström och som uppfyller gällande regler ska få elanslutning inom en rimlig tid?
fr · GO11232 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:232 av () till näringsminister om I en intervju i P4Kristianstad sade miljöminister att han var glad över att så få bilister använder . Man kan fråga sig om miljöministern uttalat sig för hela regeringen eller bara hängett sig åt allmänt tyckande. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att fler bilister använder ?
fr · GO11233 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:233 av (m) till finansminister om reseskatt Regeln om vad som ska räknas som tjänsteställe är omtvistad i vår svenska skattelagstiftning. Av rättstillämpningen att döma träffar effekterna olika för olika grupper, men konsekvenserna kan stundom bli direkt orimliga. Den som t.ex. inbjuds att medverka för intervju eller debatt i någon av SVT:s studior kan bli inkomstskattepliktig för flygresa som bekostats av programföretaget. Inspelnings- eller direktsändningsplatsen betraktas nämligen som tjänsteställe och reseersättningen som lön. Den inbjudna gästen får därmed betala för sin inställelse/medverkan i en public service-verksamhet som av statsmakterna ålagts kravet på mångfald och allsidighet i skildrandet av nuets händelser. Detta innefattar bl.a. anlitande av utomstående medverkande. SVT har invänt mot regeln eftersom företaget dessutom får betala arbetsgivaravgift på externa medverkandes resekostnader. , liksom en statlig utredning, har också ansett att regeln bör ändras. När avser finansministern ta initiativ till en ändring av regeln?
fr · GO11234 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:234 av () till statsrådet om det statliga ägandet av skog Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppgift att inventera all skogsmark som ägs direkt av staten eller via helägda statliga aktiebolag. Målet för utredningen ska vara ett förslag till en mer effektiv förvaltning av statens totala skogsinnehav. I direktiven till utredningen står bl.a. att utgångspunkten är ett hållbart skogsbruk i linje med gällande skogspolitik. Det skogsbruk som bedrivs i statens skogar ska bli ledande för utvecklingen mot ett långsiktigt, ekologiskt, ekonomiskt och produktionsmässigt hållbart skogsbruk. Det framgår däremot inte om regeringen avser att öka det helstatliga skogsinnehavet, även om näringsminister i ett tidigare svar sagt att det är regeringens uppfattning att ska växa genom förvärv av mark. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att klargöra regeringens skogspolitik, t.ex. vad gäller omfattningen av det hel- och delstatliga ägandet av skog.
fr · GO11235 · 2000-11-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:235 av () till statsrådet om regionalpolitiken deltog näringsminister i presentationen av den regionalpolitiska utredningens slutbetänkande (SOU 2000:87). I utredningen diskuteras stora förändringar inom regionalpolitiken, bl.a. konstateras att det är ekonomisk tillväxt på de lokala arbetsmarknaderna som skapar välstånd. En annan slutsats som utredningen drar är att det är dags att sätta ett mer individinriktat välfärdsmål för den nya politiken. Vidare står det i sammanfattningen av den regionalpolitiska utredningens förslag och deras inriktning att: "Fler omorienteringar är nödvändiga för att anpassa en framtida politik till nya värderingar och omvärldsvillkor. En framtida politik bör sträva efter att betona långsiktig ekonomisk tillväxt mer än kortsiktig ökad konsumtion. Stimulansskapande åtgärder bör få företräde framför kompensatoriska. Grundläggande förutsättningar för företagsamhet bör betonas mer än sektorstöd. I de näringspolitiska inslagen bör ekonomisk tillväxt i företagen betonas mer än temporär ökning av sysselsättningen." Det är nu upp till regeringen att lämna en regionalpolitisk proposition till . När ämnar statsrådet lämna den regionalpolitiska propositionen till ?
fr · GO11236 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:236 av () till statsrådet om vård för människor som vistas illegalt i Enligt uppgift har frågan om människor som vistas illegalt i ska få vård diskuterats mellan regeringen och . Frågan har tydligen släppts och inga nya diskussioner är planerade. har staten ansvaret för de sjukvårdskostnader som uppkommer för barn som vistas illegalt i landet. Detta efter att FN kritiserat för att inte följa . Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet att verka för att få ett nationellt ställningstagande när det gäller vård till människor som vistas illegalt i ?
fr · GO11237 · 2000-11-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:237 av () till statsrådet om mobbning Elever ska inte behöva be skolan om hjälp mot mobbning. Det är skolans skyldighet att ge den hjälpen ändå. Skolministerns förslag att ge elever rätt att kräva skolan på åtgärdsprogram om de utsätts för mobbning är på sin höjd en nödåtgärd. Problemet är att förslaget inte löser problemet med mobbning på våra skolor, och riskerar att flytta ansvaret för arbetet mot mobbning från skolan, till den enskilde. Hur engagerat kommer en skola som tvingas att agera och som uppenbarligen inte själv tagit sitt ansvar att arbeta för att stödja en drabbad elev? Förslaget gör inte landets kommuner och skolor bättre på att förebygga att mobbning uppkommer, det gör inte skolorna bättre på att tidigt upptäcka mobbning och det gör heller inte skolorna bättre på att stoppa mobbning när den ändå uppkommer. Det är här åtgärder måste sättas in. Skolministern har tidigare hävdat att det inte finns mer att göra politiskt för att stoppa mobbningen. Det är tvärtom uppenbart att en rad åtgärder nu krävs. Det är dags för skolministern att återkomma till med en särskild proposition för att stärka skolans samlade arbete mot våld och mobbning. När avser skolministern återkomma till med en proposition för att stärka skolans arbete med att förebygga, upptäcka och åtgärda våld och mobbning?