ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11444 · 2000-01-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:444 av () till kulturminister om jämställdheten i församlingarna har vi skapat en lagstiftning som ger skydd för alla trossamfund, kristna och andra religioner. Vi har förändrat våra relationer men erkänner religionens roll i den historiska, kulturella och sociala miljö som vi människor är en del av. Vår religions- och föreningsfrihet slås än en gång fast. Bristen på jämställdhet inom trossamfund har belysts men då främst inom . Men vi behöver en bredare debatt och kunskap om de patriarkala strukturerna inom trossamfunden. , , har gjort en undersökning som belyser "gubbigheten" inom frikyrkan och "invandrarkyrkorna". Och det bilden visar är att det troligen inte är mer jämställt än i övriga landet. Jämställdhetsmärk församlingarna, skulle man vilja utbrista, men det jag här efterfrågar är en djupare kunskap på området och att regeringen för en dialog med trossamfunden om problemet med bristen på jämställdhet. Min fråga till regeringen är om statsrådet tagit initiativ till en dialog med trossamfunden i om bristen på jämställdhet.
fr · GN11445 · 2000-01-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:445 av () till näringsminister om arbetsmarknadsanslagen Enligt uppgifter i medier den 13januari kommer att få en kraftig minskning av anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Minskningen ligger i storleksordningen 75@80 miljoner i förhållande till den bedömning som gjordes . Anledningen uppges vara att det är minskningen av det militära försvaret som ligger bakom denna sänkning av anslaget. AMS har beslutat att tills vidare öronmärka för att ha i beredskap för olika insatser på de orter som drabbas av de föreslagna militära nedskärningarna. Detta kommer att slå mycket hårt mot framför allt de små orterna i inland, där det finns många långtidsarbetslösa. Dessa riskerar att utförsäkras om åtgärder inte sätts in. Det kan i sin tur medföra risk för ökad flyttning från småorterna, som redan är hårt drabbade. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsministern. Hur överensstämmer dessa uppgifter med regeringens ambition att minska utflyttningen från inland?
fr · GN11446 · 2000-01-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:446 av () till näringsminister om finansiering En av på det nya årtusendet lät näringsministern förstå att alla svenska järnvägsföretag ska vara med att finansiera . Detta innebär att biljettpriserna för tågresenärer i kommer att behöva höjas för att kompensera priset för resenärer över . Befolkningen i lever under tuffa förhållanden med höga transportkostnader. Det är därför fel signaler som näringsministern för fram när han anser att norrlänningarna ska vara med och subventionera de höga kostnaderna för att åka över . I har vi inte bett om att få denna bro, och de flesta kommer aldrig att åka över den. Däremot vill vi ha bättre järnvägsförbindelser, dels längs (vilket nu har påbörjats med Botniabanebygget), dels med att rusta Atlantbanan för att få snabbtåg mellan och . Atlantbanan verkar det inte finnas statliga pengar till så den planerar kommuner längs järnvägssträckningen att satsa pengar till. För att förbättra miljön arbetar vi i för att fler medborgare ska välja miljövänliga kommunikationer @ tåget är ett sådant. Om biljettpriset ska höjas för att subventionera resor i så innebär det helt fel signaler för oss norrlänningar. Mot denna bakgrund vill jag fråga näringsministern: På vilket sätt avser näringsministern kompensera tågresenärer i för denna omotiverade och oönskade prishöjning?
fr · GN11447 · 2000-01-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:447 av () till utrikesminister om EU:s vapenembargo mot införde EU ett vapenembargo mot strax efter och . Skälet var de svåra oroligheterna efter valet i den 8augusti, då milisen med hjälp av militären gick bärsärkargång mot civilbefolkningen. Vapenembargot är tidsbegränsat och beslut om eventuell förlängning ska fattas på ett ministerrådsmöte i den 17januari. Enligt min mening finns starka skäl för en sådan förlängning. Trots att fått ny president och regering, har regeringen inte tillräcklig kontroll över militären. Ju längre bort från , desto mer självsvåldigt reagerar militären. Nobelpristagaren menar att det är mycket viktigt att vapenembargot förlängs, tills den indonesiska militären ställs under demokratisk kontroll. Svåra oroligheter fortsätter dessutom i olika delar av som , Västpapua och Ache. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att beslut ska kunna fattas om en förlängning av EU:s vapenembargo?
fr · GN11448 · 2000-01-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:448 av () till miljöminister om Yttre och Rimakåbbå Yttre och är två skogsområden med en sammanlagd yta av cirka tre kvadratmil som ligger i nära anslutning till varandra nordväst om i . De består till större delen av ren granurskog. Skogen ägs av staten och förvaltas av . Det finns flera tunga argument för att ge ett varaktigt skydd till dessa skogsområden. Skogarna längs den svenska fjällkedjan är det överlägset största sammanhängande och någorlunda opåverkade skogsområdet i hela utanför . Yttre och är bland de viktigaste oskyddade delarna av detta stora område. Förutom de mycket höga biologiska värdena är skogarna viktiga för bl.a. rennäring, rekreation och friluftsliv. Avverkningar i området skulle orsaka enorma protester och ge en mycket marginell ekonomisk vinst. Så länge bedriver skogsbruk på det sätt de gör , tvingade av avkastningskravet och med de bristande inventeringsmetoder de använder för att säkerställa naturvärden, så finns det ett latent hot mot dessa skogar. Min fråga är därför: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att ge ett varaktigt skydd åt Yttre , Rimakåbbå och andra fjällnära områden i skogsbestånd?
fr · GN11449 · 2000-01-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:449 av () till finansminister om höjd pension I tidningarna i mitt hemlän berättas @ @ en historia om en pensionär som genom att få s.k. "höjd pension" fått mindre i plånboken netto. Pensionären det gäller är , bor i kommun, har folkpension och ATP. Pensionen "höjdes" med @ och det betydde en höjd skatt. Då den s.k. höjningen var klar blev det mindre i plånboken. "Det är ingenting som det går att göra något åt" har svarat pensionären då denne undrade vad som stod på. Det är förståeligt att jämförelse görs med de höjningar som görs för oss politiker och det är lika förståeligt att politikerföraktet knappast minskar @ troligen ökar @ med agerande av detta slag. Ämnar finansministern vidta några åtgärder som förhindrar att en höjning av pensionen inte får den marginaleffekt som ovan beskrivits?
fr · GN11450 · 2000-01-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:450 av () till näringsminister om förbi har fullgjort regeringens uppdrag att göra kompletterande utredningar av östliga sträckningar av vid . Min fråga är: När avser regeringen fatta beslut?
fr · GN11451 · 2000-01-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:451 av () till näringsminister om flygplats på har presenterat en fördjupad utredning om en ny flygplats i . Det flygplatsläge som förordas är det i /i södra . Frågan ligger nu hos regeringen för avgörande. påpekar i sin utredning att det är viktigt att beslut fattas av regeringen. Detta är något som är viktigt även för de boende i som fått leva med ovisshet om en eventuell flygplats ska byggas i kommunen eller inte genom olika idéer i en rad av utredningar.Oavsett om man som boende är för eller emot en flygplatsetablering så är det viktigt att besked kan ges så att botkyrkaborna vet hur deras mark och resurser ska användas . Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Hur ser tidsschemat ut för beslutsprocessen när det gäller en eventuell flygplatslokalisering på ?
fr · GN11452 · 2000-01-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:452 av () till socialminister om plötslig spädbarnsdöd I föds knappt 100000 barn . av dessa dör kring tiden för förlossningen, eller . plötslig spädbarnsdöd är en stödförening för alla dem vars barn har dött perinatalt. Föreningen arbetar med att stödja föräldrar som råkar ut för denna tragedi, för att informera om plötslig spädbarnsdöd samt att befrämja forskning. Föreningen har fått stöd bl.a. från men uteblir det stödet helt och hållet. har statens stöd till denna verksamhet varit ryckigt och ständigt hotat och ifrågasatt. Stödbeloppen är jämförelsevis låga. Förklaringen har ofta varit att verksamheten inte passar in under de rubriker som staten använder för stöd till organisationer. Resultatet av att stödet nu upphör blir att föreningen blir mer eller mindre helt utlämnad till ideella krafter och att dess verksamhet blir lidande. Det förebyggande arbetet mot framför allt plötslig spädbarnsdöd (SIDS) såväl som arbetet med att stödja föräldrar i deras sorg och väg tillbaka riskerar därför att inskränkas. Mot bakgrund av beskrivningen ovan vill jag ställa följande fråga till socialministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra ett ökat stöd till stöd för de drabbade, förebyggande verksamhet och forskning kring perinatal spädbarnsdöd?
fr · GN11453 · 2000-01-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:453 av () till försvarsminister om överlåtelse av bandvagnar Enligt uppgifter har "avvecklingen" av vissa nedläggningshotade förband redan startat. Enligt samma uppgifter har det utgått order om att många av de bandvagnar som finns ska skrotas, andra ska eventuellt överlämnas till länder med vilka har militärt samarbete. Jag bor i ett område av @ som vid ett genomförande av slakten av det svenska försvaret @ skulle bli utan militära förband på sträckan Enköping@Uppsala@Östersund. av landets yta skulle ställas utan militärt förband. Med tanke på dessa långa avstånd och med tanke på hur de s.k. bandvagnarna kan vara till ovärderlig hjälp vid exempelvis snöoväder @ ta som ett exempel @ vore det värdefullt om försvaret kunde överlåta bandvagnar till alla de deltidsbrandkårer/kommunala räddningstjänster som saknar sådan bandvagn. En överlåtelse skulle vara en stor hjälp till den kommunala räddningstjänsten. Och en trygghet för kommunens medborgare @ de skattebetalare som efter försvarsslakten nu är oroade. Vi har långa avstånd i bl.a. mitt hemlän . Är försvarsministern beredd att till de kommunala deltidsbrandkårerna överlåta bandvagnar som annars ska skrotas eller tas bort ur försvarets verksamhet?
fr · GN11454 · 2000-01-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:454 av () till utrikesminister om och folkmordet på armenier står den 24@28januari som värd för en viktigt internationell konferens om Förintelsen. Ett av syftena med konferensen är att öka kunskapen om Förintelsen, dess innebörd och orsaker. Särskilt viktigt är erkännandet av hur Förintelsen hanterades av olika stater när den pågick. Till konferensen är , som inte erkänt och gjort upp med ett folkmord som begåtts i det egna landet, inbjudet. Vid den turkiska statens tillblivelse genomfördes ett omfattande folkmord på armenier i landet. Antalet mördade uppgick till 1@1,5 miljoner. Andra fördrevs till grannländerna. Detta var det första planerade folkmordet . finns en självständig armenisk stat. Några företrädare för denna stat är inte inbjudna till konferensen i . På förfrågningar av från hos UD förklarade man formalistiskt att inbjudit de stater som deltagit i tidigare konferenser. På UD uttryckte man dock förhoppningen att "andra folkmord jämsides med Holocaust skulle få uppmärksamhet vid konferensen". En sådan förhoppning är svåruppfylld när är inbjudet, men inte . Ett aktivt ingripande krävs sålunda för att folkmordet på armenierna tas upp. I all synnerhet som blivit kandidatland till EU. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern göra för att frågan om folkmordet på armenierna i tas upp på konferensen om Holocaust den 24@28 januari?
fr · GN11455 · 2000-01-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:455 av () till miljöminister om underlättande för lågprishandel En av regeringens många återställare efter den borgerliga regeringen 1991@1994 var att återge kommunerna möjlighet att reglera var och vilken handel som ska få förekomma via detaljplaner. Det har försvårat etablering för nya aktörer inom framför allt lågprishandeln. Det leder till sämre konkurrens och dyrare varor för konsumenterna. har insikten om skadorna nått även regeringen och jag noterar med glädje debattartikel i den 14januari där hon bl.a. skriver: "Därutöver ger kommunerna möjlighet att stoppa etablering av livsmedelsbutiker, något som naturligtvis kan försvåra eller i värsta fall omöjliggöra nyetableringar." "Vi behöver en ökad konkurrens på livsmedelsområdet. Tillämpningen av borde inte annat än i undantagsfall få försvåra nyetablering av livsmedelsbutiker, utan tvärtom underlätta sådana etableringar." När kommer regeringen föreslå ett avskaffande av möjligheten för kommuner att reglera handelsändamålet i detaljplan?
fr · GN11456 · 2000-01-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:456 av () till statsrådet om ökad konkurrens I en artikel på den 14januari pläderade statsrådet för ökad konkurrens med en hel rad förträffliga argument. "Jo, svag konkurrens leder till högre priser och därmed lägre välfärd för konsumenterna." "Jag vill redan nu säga att vi inte accepterar karteller och monopol." "Konkurrens mellan företag leder till lägre priser." "Omreglering och öppnande av marknader släpper fram nya idéer, nya företag och inte minst nya människor. "Vi har också sett att produktiviteten ökat inom de sektorer där det skett omregleringar." "Ökad konkurrens ger ökad produktivitet som i sin tur är en förutsättning för ökade reallöner." "Motståndet mot konkurrensen möter vi därför främst från välorganiserade intressen, medan småföretagen och de ännu ej födda företagen inte kan göra sig hörda." "Vi kommer med rapporten som underlag att lägga en proposition som på en rad områden gör det lättare att bryta upp karteller och andra sammanslutningar mot konsumenterna. Sådana insatser är på samma gång rättvisa och effektiva, de bidrar därför till både bättre välfärd och ökad tillväxt." Debattartikeln visar att ledande företrädare för regeringen äntligen kommit till insikt om vikten av konkurrens och alternativ till gagn för vanliga människor. Vilka förändringar kommer regeringen att föreslå för att underlätta konkurrens inom, och alternativ till, de offentliga monopolen inom skola, vård och omsorg?
fr · GN11457 · 2000-01-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:457 av () till näringsminister om AMS-medel 2001 har AMS haft tillfälliga medel för att förstärka personalen på arbetsförmedlingarna. minskade de med och för är medlen borttagna helt. För AMS i innebär det mindre och ca mindre . Antalet anställda är ca 415 personer. innebär det personalneddragningar med ca 35 personer, i huvudsak administrativ personal, ytterligare 75 personer, då i direkt förmedlingsverksamhet. Att medlen minskar i takt med att arbetslösheten sjunker är ganska naturligt, men utvecklingen är väldigt olika i landet. I är den sammantagna arbetslösheten 10,, jämfört med 6,. Den öppna arbetslösheten har t.o.m. stigit från 6,till 8,, i takt med att anslagen för arbetsmarknadsåtgärder sinat. De förväntade personalneddragningarna på länets arbetsförmedlingar kommer att leda till en sämre service. Detta kommer att göra det svårare att klara svårplacerade grupper, sköta kontakter med företagen för att klara flaskhalsproblem och inte minst kunna medverka i förnyelsen av arbetsmarknadspolitiken utifrån nya krav från riksdag och regering. Min fråga till ministern blir då följande: Vad avser ministern göra för att förhindra en neddragning om av personal inom AMS-verksamheten i , så att länets arbetsförmedlingar har resurser att utföra sina arbetsuppgifter och ge erforderlig service i alla länets kommuner?
fr · GN11458 · 2000-01-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:458 av () till kulturminister om avgift för TV-mottagare höjdes åter licensavgiften för TV-mottagare. Avgiften för att få titta på TV i vårt land infördes när medievärlden såg helt annorlunda ut . första del ökade antalet hushåll med nästa 300000 personer medan antalet avgiftsbetalande steg med endast 60000 personer. Det är fullständigt osannolikt att endast närmare vart femte nytt hushåll i skaffat TV-mottagare. Då upptäcktsrisken är minimal och straffen nästintill omöjliga att döma ut fortsätter nuvarande ordning. Lite förenklat kan man säga att ärliga TV-tittare med medelinkomst får betala en extra skatt om . Argumenten mot TV-avgift är många. Det viktigaste är sannolikt att den som inte vill se de s.k. public service-kanalerna ändå tvingas betala en avgift. Modern teknik öppnar dessutom för möjlighet till enklare alternativ finansiering om inte en finansiering över statens kulturbudget kan accepteras. Avser kulturminister vidta några åtgärder när det gäller den gammalmodiga TV-avgiften?
fr · GN11459 · 2000-01-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:459 av () till statsrådet om är ett land som befinner sig i en geografiskt orolig region. Något som naturligtvis utöver de rent interna problemen påverkar burundiernas vardag negativt. Men utveckling i riktning mot fred och demokrati kan fortfarande ses som en av de få ljuspunkterna i regionen. Den externa fredsprocessen fortgår om än långsamt och vi har kunnat följa dialogen mellan regeringen, parlamentets talman och representanter för de olika politiska partierna. Samtalen i Arucha har sammanfört de interna och externa politiska och militära grupperna. Men rapporter om oroligheter och våld i kommer alltför ofta och alltför många med makt vill fortfarande inte medverka till en konstruktiv och nödvändig maktdelning. Oroligheter i har, inte minst av hjälparbetare och FN-personal, uppfattats som svårförutsebara, då konflikter snabbt kan blossa upp och lika snabbt flyttas geografiskt mellan landets olika delar. Flyktingläger finns både inom och utanför . Risken för brist på mat med befarad svält som följd har också påtalats. Det finns all anledning att följa utvecklingen och även fortsättningsvis stödja positiva krafter i , men det krävs att även fortsättningsvis har fortlöpande kontakter på plats och bidrar med resurser samt förnyar våra initiativ. Inom EU har frågan lyfts med och statsrådets ministerkollegor, men jag vet inte resultatet. Min fråga till statsrådet är om initiativ tagits för att kunna bidra till en positiv utveckling mot fred och demokrati i .
fr · GN11460 · 2000-01-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:460 av () till statsrådet om burmesiska flyktingar är ett land som har styrts av en militärregim. Vinnaren av val, nobelpristagaren parti stängs fortfarande ute från den politiska makten. hör till världens fattigaste länder och räknas av FN till de minst utvecklade. som vanstyret och förtrycket fortsätter. Förtrycket med utomrättsliga avrättningar, tortyr, misshandel, tvångsförflyttningar och tvångsarbete m.m. kan dessutom befaras hårdna. Följden har blivit att stora grupper drivits på flykt. har, som ett grannland, fått ta emot många av dessa flyktingar. har , vad jag kunnat utröna, inte skrivit under och låter inte vem som helst söka asyl. Men det akuta nu är att studenter och fackföreningsaktiva liksom politiska flyktingar m.fl. sänds, eller hotas att sändas, tillbaka till förtryckets . Enligt uppgifter från hjälparbetare så tänker sända närmare en miljon tillbaka hem till . Det finns anledning att känna stor oro över denna utveckling. Frågan om burmesiska flyktingar i bör tas upp i internationella sammanhang. Min fråga till regeringen är om statsrådet har tagit något initiativ till gagn för de burmesiska flyktingarnas allt svårare situation i .
fr · GN11461 · 2000-01-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:461 av () till justitieminister om polisresurser i gles- och landsbygden Allt oftare kan man läsa och höra om att den grövre brottsligheten, framför allt i form av bank- och butiksrån, ökar i gles- och landsbygden. Man kan dra den slutsatsen att det blivit vanligare eftersom polisresurserna minskat och centraliserats. Om just detta är en bidragande orsak eller om skälen är andra torde vara svårt att avgöra. Det kan inte vara helt osannolikt att det är avsaknaden av dygnet-runt-närhet till polisen som kan ha en viss inverkan på att begå grövre brott just i gles- och landsbygden. Ju längre från polisen brotten begås desto mindre är risken för snabba polisinsatser. Därför frågar jag ministern: Vad avser justitieministern att göra för att även gles- och landsbygd ska ha nära tillgång till polisresurser?
fr · GN11462 · 2000-01-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:462 av () till näringsminister om vägar har vi i massmedier kunnat höra och läsa om den dåliga vägstandarden i . Skogsindustrin har i en utredning kunnat visa att man på grund av den dåliga vägstandarden drabbas av merkostnader. I en förlängning kan det medföra fördyringar av dess produkter, vilket i sin tur i extrema fall kan hota en norrländsk industri. I massmedier har också uppgetts att den dåliga vägstandarden @ i framför allt inland @ leder till onödiga person- och fordonsskador och t.o.m. kan vara en orsak till dödsolyckor. Det är tydligt att endera måste anslagen till öka eller så måste omprioriteringar i anslagen ske. Vad avser ministern att göra för att ska få ett trafiksäkrare vägnät?
fr · GN11463 · 2000-01-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:463 av Per () till utrikesminister om kulturmord i Big Mountain Före den 1februari 2000 ska de sista dinéh- (navajo)-indianerna ha förflyttats från sitt ursprungsområde Big Mountain, även kallat , i nordöstra . Vad som sker är ett grovt brott mot de mänskliga rättigheterna och det sker av krassa ekonomiska intressen. Staten ska exploatera kolfyndigheterna. Ingen hänsyn har tagits till indianernas kulturella och religiösa traditioner och att platsen är en gravplats. De redan tvångsförflyttade har, enligt uppgift, fått ett radioaktivt nedsmittat område i ersättning. Dinéhindianerna har länge vädjat till omvärlden om hjälp och gör nu ett sista nödrop inför tidsfristens utgång. Flera organisationer, svenska och internationella, kommer att närvara med representanter som vittnen till detta hänsynslösa kulturmord (representeras av ). Men det krävs inte bara protester från olika NGO:er utan frågan måste också lyftas till och drivas på regeringsnivå i internationella och bilaterala forum för att få den uppmärksamheten den förtjänar. Vad avser ministern göra för att försöka bidra till att dinéhindianernas mänskliga rättigheter respekteras?
fr · GN11464 · 2000-01-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:464 av () till kulturminister om Efter två reportage i TV:s Aktuellt och ett uttalande från skolministern i samband med frågestund, har Färnebo Folkhögskolas miljökurs Vägmotstånd och direktpåverkan, utsatts för grundlösa påståenden om kursinnehållet: att kursen skulle uppmana till sabotage, risk för våld mot person och förstörelse av annans egendom och därmed kriminella handlingar för att uppnå politiska syften. Efter detta har uppmanat Färnebo Folkhögskola att inte söka statsbidrag för kursen. Detta trots att samma Folkbildningsråd granskat kursen och kursinnehållet och funnit att det inte finns något att anmärka på förutom en något otydlig kursbeskrivning som gav ett visst tolkningsutrymme. Det är denna beskrivning som uppmärksammats i medierna. För eleverna däremot gällde klara och tydliga regler: inga olagliga metoder accepterades, varken under kurstid eller fritid. Det är anmärkningsvärt att på detta sätt, motverkar möjligheten till statsbidrag för en kurs på vilken man inte har någon anmärkning varken på kursinnehåll eller kursens genomförande. Min fråga blir då följande: Avser ministern att föreslå en förändring i regelverket för , så att t.ex. Färnebo Folkhögskola kan erhålla statsbidrag och genomföra liknande miljökurser ?