frs · GN121215 · 2000-08-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1215 om handlingsoffentligheten rörande EU-dokument har frågat justitieministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förstärka allmänhetens insyn i och kontroll av , dess handlingar och dokument. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen bedriver ett hårt och målmedvetet arbete för att reglerna om handlingsoffentlighet inom EU:s institutioner ska medföra en betydligt större handlingsoffentlighet än vad som följer av nuvarande regler. Öppenheten är en av de viktigaste beståndsdelarna i den svenska politiken för en modernisering av EU. bidrog aktivt under de förhandlingar som resulterade i Amsterdamfördraget till att EU-medborgarna i artikel 255 i EG-fördraget nu fått en fördragsfäst rätt att få tillgång till , rådets och kommissionens handlingar. Kommissionen lade med stöd av denna artikel fram ett förslag till förordning om handlingsoffentlighet vid dessa institutioner. Förslaget har beretts i rådets arbetsgrupp för informationsfrågor och förväntas avge sitt yttrande . yttrande är av stor vikt, eftersom rättsakten ska antas gemensamt av rådet och parlamentet. Jag delar uppfattning att kommissionens förslag har brister. finns det i förslaget saker som är bra. Exempelvis föreslås att inkomna handlingar ska omfattas av reglerna om handlingsoffentlighet. Detta är en självklarhet i , men under arbetet med rättsakten har det visat sig att vissa medlemsstater är mycket skeptiska till att låta den kommande rättsakten omfatta dessa handlingar. Arbetet med att söka förbättra kommissionens förslag sker dels genom förhandlingar på arbetsgruppsnivå, dels genom diskussioner med de berörda institutionerna och de enskilda medlemsstaterna. Det är av yttersta vikt att den kommande rättsakten befäster de grundläggande principer om handlingsoffentlighet som EU genom Amsterdamfördraget bekänner sig till. ståndpunkt är att sekretessreglerna måste utformas mer precist och att reglerna om handlingsoffentlighet ges ett så brett tillämpningsområde som möjligt. kan inte godkänna att kategorier av dokument undantas från tillämpningsområdet. Reglerna måste vara tillämpliga på alla kategorier av handlingar och en sekretessprövning ske i varje enskilt fall. Vidare driver hårt sin ståndpunkt att de svenska grundlagsfästa reglerna om handlingsoffentlighet inte på något vis får påverkas av den kommande rättsakten. Detta måste i rättsakten göras kristallklart. Det finns krafter som vill att beslut om utlämnande av handlingar alltid ska tas av den EU-institution som handlingen härrör från. Om någon begär att få ut en handling som förvaras av en svensk myndighet skulle den myndigheten inte själv få besluta om det. kan inte gå med på en sådan ordning. Den svenska positionen i frågan om handlingsoffentlighet vid EU:s institutioner är väl förankrad på hemmaplan och bland våra Europaparlamentariker, och ligger väl i linje med vad de offentlighetssinnade medlemsstaterna vill. har också ett starkt stöd i de positioner som redan har antagit i form av så gott som enhälligt antagna betänkande . prioriterar frågan om handlingsoffentlighet inom , rådet och kommissionen mycket högt , och kommer att göra så även under det svenska ordförandeskapet i EU.