ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11123 · 2000-10-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:123 av () till socialminister om små kommuner med höga LSS-kostnader Regeringen aviserar i budgetpropositionen att man tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att lägga förslag om en permanent nationell utjämning av kommunernas kostnader för LSS-verksamheten. Enligt propositionen kan orsaken till att vissa kommuner har höga kostnader enligt LSS sökas främst i att den verksamhet som tidigare bedrevs av landstingen är koncentrerad till vissa orter. Det kan då uppstå stora kostnadsskillnader som blivit allt tydligare när olika former av mellankommunala utjämningssystem nu stegvis trappas av. Det är bra att regeringen sätter fokus på kommunernas kostnader för LSS. Min förhoppning är att den kommande utredningen också uppmärksammar en annan problematik, nämligen små kommuners kostnader för LSS. För en kommun som har flera personer med svåra eller ovanliga funktionshinder kan LSS-verksamheten ta stora delar av budgeten i anspråk. kommun i är ett sådant exempel. Det är en angelägen uppgift att finna finansieringsformer så att den enskilde får den vård och omsorg man är berättigad till som små kommuner får rimliga ekonomiska förutsättningar att klara detta åtagande. Jag vill mot den bakgrunden fråga socialminister på vilka sätt han ämnar uppmärksamma små kommuners relativt sett omfattande kostnader för LSS-verksamheten.
fr · GO11124 · 2000-10-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:124 av () till kulturminister om verksamheten vid Det har kommit till min kännedom att förbereder ett slut på fyndtilldelningen till från . Allt material ska skickas till , och det gäller även material som finns i magasinen och ännu inte blivit fyndfördelat. Lastbilslass med historiska skånska fynd ska alltså skeppas till . Konkret startar detta i början på då en delegation från anländer till för att jämna marken för avvecklingen. blir ett provinsiellt museum utan accession, och den skånska forskningen mister tillgängligheten till sitt forskningsmaterial. Utöver detta förlorar museet de två tjänster som riksdag och regering tilldelat museet för att sköta sitt uppdrag. Som alla med någon kunskap i denna fråga inser leder detta till att museet i det närmaste avfolkas totalt. Genomförs dessa åtgärder kommer verksamheten vid snart att upphöra. Vilka åtgärder avser kulturministern vidta med anledning av vad som ovan anförts för att upprätthålla verksamheten vid och se till att forskning och visning av historiska fynd från även fortsättningsvis kan ske vid ?
fr · GO11125 · 2000-10-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:125 av () till statsrådet om sociala skyddsnät för småföretagare Dagens s.k. sociala skyddsnät för småföretagare är inte anpassat till dagens arbetsliv där alltfler människor inte har en traditionell anställning utan ofta arbetar i projektanställningar. Det är självfallet viktigt att lagar och regler som berör dessa frågor är anpassade till den verklighet vi lever i. Jag har också vid tidigare tillfällen fått beskedet att regeringen anser dessa frågor prioriterade. Två betänkanden (SOU 1997:85) Förmån efter inkomst och (SOU 1998:34) Företagare med restarbetsförmåga samt departementsskrivelsen (Ds 1999:19) Beräkningsunderlag för dagersättning @ sjukpenning, föräldrapenning m.m. har alla berört frågor kring detta område. Beredningen har pågått inom . Min fråga till socialförsäkringsministern är: Är ministern beredd att föreslå regeländringar så att vi kan få ett försäkringssystem som är anpassat till dagens arbetsmarknad?
fr · GO11126 · 2000-10-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:126 av () till statsrådet om återsändande av evakuerade Kosovoflyktingar Under krisen i Kosovo deltog i evakueringsaktionen. Omkring 4000 personer fick komma till på tillfälliga uppehållstillstånd. Många av dessa var familjer med barn, andra hade särskild anknytning till eller medicinska skäl. Evakueringen var tänkt som en tillfällig åtgärd och när krisen var över skulle de evakuerade återvända hem. Återvändandet har påbörjats och pågår för fullt. Insatserna i Kosovo under och efter krisen har från det internationella samfundet varit massiva. Detta till trots har man inte lyckats fullt ut att förbereda återvändandet för alla de människor som evakuerades. Ett av de problem som ännu inte lösts är bostadssituationen för återvändare. Bostadsbristen är akut vilket innebär stora problem . Med anledning av detta har , FN-operationen i området, vädjat till regeringarna i de länder som deltog i evakueringen att stoppa återsändandet tillfälligt . Man ser inga möjligheter att ta emot flyktingarna och ge dem tak över huvudet vid återvändandet. Detta till trots fortsätter de verkställande myndigheterna att planera och genomföra återresor från till Kosovo i avvaktan på regeringens beslut i frågan. Min fråga till ministern blir således: Avser regeringen att tillmötesgå vädjan att avvakta med återsändande av flyktingar till Kosovo till ?
fr · GO11127 · 2000-10-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:127 av () till statsminister om statsrådens närvaro i kammaren debatterade och behandlade betänkande 2000/01:KU2 Granskning av vissa frågor i samband med regeringens Sydafrikasatsning. Det var en unik händelse såtillvida att stats- och utrikesministrarna av ett enhälligt utskott kritiserades för det sätt på vilket den s.k. Sydafrikasatsningen genomfördes. Men i nr 31/2000 av Från Riksdag & Departement (R&D) står att läsa att "regeringen lyste med sin frånvaro under riksdagsdebatten". Detta trots att KU är det utskott i som har att granska statsrådens arbete och ämbetsutövning. Det borde finnas skäl för de kritiserade statsråden att lyssna och ta till sig det som utskottets och övriga ledamöter har att anföra i ärendet. Det borde vara en självklarhet att statsråd vars agerande behandlas av KU och närvarar när diskuterar och fattar beslut i ärendet. Vad avser statsministern göra för att tillse att berörda statsråd närvarar i kammaren under behandling av KU-granskningar av statsrådens ämbetsutövning?
fr · GO11128 · 2000-10-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:128 av () till jordbruksminister om direktiv I ett tidigare svar på en skriftlig fråga upprepar jordbruksministern det faktum att regeringen beslutat att tillsätta en som förhoppningsvis ska kunna börja sitt arbete . som jag tackar jordbruksministern för dessa i och för sig redan kända uppgifter vill jag påpeka att de frågor som ställdes i den tidigare frågan (2000/01:58) förblivit obesvarade. Vad jag , liksom tidigare, vill göra jordbruksministern uppmärksammad på är följande: Den parlamentariskt tillsatta rennäringspolitiska kommitten har bl.a. till uppgift att undersöka vilka bestämmelser som behövs för att minimera konflikterna mellan rennäringen och andra markanvändare i renskötselområdet. Kommitten har trots att man arbetat inte kommit med ett enda förslag till beslut. Den som förhoppningsvis kommer till stånd måste förutom arbetet med gränsdragningsproblematiken nedanför odlingsgränsen, också arbeta med motsvarande problematik ovanför odlingsgränsen vad avser utmarksproblematiken, dvs. de s.k. ströängarna. Det senare problemkomplexet beslutade om en översyn av, men ännu har inga förslag lagts eller några åtgärder vidtagits. Dessa fall visar, liksom tidigare erfarenhet, att när det gäller dylika utredningar är det viktigt med tydliga direktiv för att åstadkomma konkreta resultat. Vilka åtgärder avser regeringen vidta när det gäller utformningen av utredningens direktiv, för att komma till rätta med de problem som följer av oklarheter med gränsdragningen?
fr · GO11129 · 2000-10-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:129 av () till näringsminister om nedsatta sociala avgifter Nedsättningen av de sociala avgifterna är en stödform som varit av stor betydelse särskilt för turistverksamheten i den svenska fjällvärlden. Att etablera verksamhet i dessa glest befolkade delar av landet är förenat med åtskilliga merkostnader vilket de nedsatta sociala avgifterna bidrar till att kompensera för. Nedsättningen av sociala avgifter är nu föremål för en s.k. fördjupad prövning inom . Detta arbete påbörjades och när näringsminister tidigare berört frågan har det sagts att ett beslut kan väntas tidigast . Värnet av de nedsatta sociala avgifterna blir en kamp för sysselsättning och företagsetablering som så väl behövs i den svenska glesbygden. Jag förutsätter därför att regeringen med kraft driver denna fråga i EU. Avser ministern att driva frågan om nedsättning av sociala avgifter inom EU?
fr · GO11130 · 2000-10-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:130 av () till statsrådet om gömda Kosovoflyktingar I en utkommen rapport från om förhållandet i Kosovo, uppmanas de stater som överväger att skicka tillbaka Kosovoflyktingar mot deras vilja att och med den kommande vintern i åtanke avvakta med detta . Länderna uppmanas även i andra fall, som t.ex. tillhörighet till en minoritetsgrupp, lämna fortsatt skydd eller för människor med vissa allvarliga sjukdomar ge vård i det land de nu vistas i. skulle 130 Kosovoflyktingar som vistats i ha skickats tillbaka till sitt hemland. Men av dessa var det endast ett trettiotal som vid tiden för avfärd dök upp. Av de som ej infann sig till avresan har flera gömt sig av rädsla att tvingas återvända till en mycket osäker framtid. Det är även redan känt att andra som fått avvisningsbeslut, bl.a. barn, lever gömda i . Med anledning av det som anförts ovan vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att tillmötesgå uppmaning och förhindra att fler Kosovoflyktingar avvisas till en osäker framtid?
fr · GO11131 · 2000-10-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:131 av () till justitieminister om den nordiska passfriheten och Under snart har vi haft passfrihet i . Detta har fungerat utmärkt och utan något som helst byråkratiskt krångel. Det har också gjorts gällande att EU-medlemskapet inte skulle hota den nordiska passfriheten. framgår det att det är stor risk att vi, efter ikraftträdande , tvingas använda pass vid resor inom . De praktiska svårigheterna i ett sådant läge kan knappast överdrivas och kommer att uppfattas mycket provokativt av medborgarna. Jag vill mot denna bakgrund fråga justitieministern alternativ utrikesministern: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att säkerställa att den nordiska passfriheten ska gälla även i fortsättningen?
fr · GO11132 · 2000-10-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:132 av () till justitieminister om vägöverfall i uppmärksammade jag i medier varningar för att under bilfärd i stanna om någon i vägbanan eller vid vägkanten gör tecken att bilen bör stanna. Det kan se ut som om en trafikolycka inträffat eller att det är något fel med det egna fordonet. Anledningen är att kriminella grupper specialiserat sig på att råna fordon, ofta på väg från mot mål i södra . träffade jag ett svenskt par som på väg till semester i södra stoppades av några personer som ivrigt signalerade att bilen måste stanna. Föraren uppfattade att det var något allvarligt fel på fordonet. När föraren och hans hustru stannade bilen blev de brutalt rånade på identitetshandlingar och pengar. Hustrun slängdes ned i dikeskanten och skadades när rånarnas bil med en rivstart lämnade dem vid vägkanten. Ägaren till fordonet hade en känsla av att vid gränspassagen hade någon via mobiltelefon varskott rånarna om att ett lämpligt ekipage var på väg. EU vill underlätta möjligheten för européerna att röra sig fritt i . Turismen är mycket viktigt för många länders ekonomi. Grov brottslighet som den ovan nämnda verkar i motsatt riktning. Den skapar problem både för den enskilde och samhället. Det måste därför vara mycket viktigt att göra allt för att stoppa den. Min fråga till justitieministern är: På vilket sätt arbetar svenskt rättsväsende för att få bukt med den grova internationella brottsligheten?
fr · GO11133 · 2000-10-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:133 av () till jordbruksminister om fjällägenheternas framtid Med fjällägenhet avses en särskild form av upplåtelse av statens mark ovanför odlingsgränsen på renbetesfjällen i de tre nordligaste länen. Vissa fjällägenheter har stora bevarandevärden från naturvårds- och kulturmiljösynpunkt. 1998 fanns det totalt 113 fjällägenheter i . Av dessa ansåg myndigheterna att 42 har sådana natur- och kulturvärden att de bör behållas i statens ägo, inventering. Övriga fjällägenheter som inte ska vara kvar i statens ägo bör bli aktuella för friköp. De nuvarande fjällägenhetsinnehavarna bör erbjudas att friköpa mark och byggnader. I friköpsärenden beslutar . I de friköpsärenden som inkommit har förbehållslöst avslagit samtliga ärenden med motiveringen att regeringen inte tagit ställning till den inventering som blev gjord 1995. Med hänvisning till den moment22-liknande situation, som både myndigheter och arrendatorer upplever som utomordentligt besvärlig, vill jag fråga jordbruksministern vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att påskynda handläggningen av fjällägenheternas framtid.
fr · GO11134 · 2000-10-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:134 av () till jordbruksminister om burhållning av höns beslöt att förbjuda burhållning av höns, därefter kompletterades djurskyddsförordningens förbud mot inhysning av värphöns i bur med funktionskrav. Enligt den nya bestämmelsen ska hönan ha tillgång till rede, sittpinne och sandbad. Det infördes också möjlighet att bevilja tidsbegränsad dispens från funktionskraven eftersom de alternativa systemen som då fanns att tillgå inte uppfyllde kraven som ställdes i förordningen. närmar sig tiden för att dispenserna löper ut och många har frågor på hur det kommer att bli sedan. Kommer jordbruksministern att tillåta ytterligare dispenser efter att nuvarande dispenser har löpt ut?
fr · GO11135 · 2000-10-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:135 av () till finansminister om församlingsbegreppet i folkbokföringen Som en följd av riksdagsbeslutet att skilja kyrkan från staten föreligger nu ett utredningsförslag om att staten ska överge församlingsbegreppet som bas för folkbokföringen. Det har lett till starka protester från bl.a. hembygdsrörelsen, och representanter för . Frågan har uppmärksammats av den socialdemokratiska föreningen i , som engagerat sig för lokal ekonomi och samhörighet på församlingsnivå. Det finns känslomässiga och praktiska skäl att pröva förutsättningarna att behålla församlingsbeteckningarna i folkbokföringen. Det behövs en nivå i folkbokföringen mellan kommunnivån och den enskilda fastigheten. Flera forskare har betonat värdet av att kunna använda befolkningsstatistik i långa obrutna serier som församlingsbegreppet spelar en roll för människors identitet. Att behålla församlingsbegreppet som grund för folkbokföringen kan inte heller anses strida mot riksdagsbeslutet om en självständig ställning för samfundet . Snarare markerade riksdagsbeslutet vikten av att slå vakt om kulturarvet. Jag vill därför fråga finansministern om han avser att föra en dialog med hembygdsrörelse, kommuner, historiker och grupper, som arbetar med lokal mobilisering innan regeringen tar ställning i ärendet.
fr · GO11136 · 2000-10-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:136 av () till näringsminister om public-private partnership-modellen Regeringen och näringsminister har vid ett flertal tillfällen aviserat att ett antal vägprojekt ska finansieras genom den s.k. public-private partnership-modellen. Denna finansieringsmodell skulle, enligt min mening, kunna tidigarelägga många nödvändiga projekt. När avser näringsministern återkomma till med förslag kring implementeringen av PPP?
fr · GO11137 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:137 av () till statsrådet om naturreservat i I ett interpellationssvar pekar bostadsminister ut områden på "sydöstra ", som ägs av den statliga fastighetskoncernen , som intressanta för bostadsbebyggelse. Ett område som ministern möjligen avser är Kymlingeskogen i , som tidigare redovisat byggplaner för. Området är ett mycket populärt rekreationsområde i dalgång och en vital länk mellan och naturområdena norr om . För att värna områdets stora värden vill skydda Kymlingeskogen som naturreservat. Det framgår bl.a. av det utställda förslaget till ny översiktsplan. Området är viktigt för det naturreservat på /dalgång, som många vill se förverkligat. Gröna lungor och oaser är viktiga för människor, som bor i hårt exploaterade områden som detta. Bostadsministerns besked till skulle kunna tolkas som att regeringen avser att motsätta sig kommunens önskemål om ett naturreservat i Kymlinge. Jag vill fråga ministern: Avser regeringen agera för att förhindra att skyddar Kymlingeskogen som naturreservat?
fr · GO11138 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:138 av () till miljöminister om ansvar för gamla dammar Runtom i olika vattendrag finns gamla dammar, en del små andra större, där uppgift saknas om vem som äger och därmed ansvarar för underhåll, säkerhet och liknande. Bara i konstaterar , som ansvarar för dammtillsynen, att det finns sammanlagt nästan 650 dammar och i nära 200 av dessa har man ännu inte lyckats att spåra en ägare. Denna siffra kan komma att stiga ytterligare. Förfallna och dåligt underhållna dammar kan rasa. Detta kan orsaka skador på bebyggelse och naturen kan utsättas för påverkan. Om någon människa råkar befinna sig på eller i närheten av en damm som rasar kan naturligtvis skador uppkomma även på person. I det fall en damm utgör ett hot mot enskilda eller allmänna intressen och dammen saknar ägare uppstår frågan vem som bär det ekonomiska ansvaret för rivning eller restaurering. Har staten, eller bör staten ha, ett ansvar för dessa ägarlösa dammar? Jag vill mot den bakgrunden fråga miljöministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att klara ut ansvarsförhållandena för äldre dammar som saknar känd ägare.
fr · GO11139 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:139 av () till kulturminister om principerna för TV-produktionen I det nu gällande avtalet mellan staten och SVT framgår bl.a att av programproduktionen ska ske ute i landet. Enligt uppgift pågår nu omförhandlingar av detta avtal. har oroande signaler kommit till offentlighet att den direktsända samhällsdebatten från min del av landet @ halva norra delen, ska läggas ned och tystas. Min fråga till kulturministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att även det fortsatta avtalet mellan staten och SVT ska innehålla en regel likt den som åberopats i frågan, så att en decentraliserad programproduktion kan åstadkommas?
fr · GO11140 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:140 av () till statsrådet om bedömningen av permanent uppehållstillstånd En invandrare från ett land utanför EU, svensk medborgare, söker permanent uppehållstillstånd i för modern som blivit änka. Modern bor i ursprungslandet där inga av hennes barn bor kvar. Det blir avslag på ansökan om permanent uppehållstillstånd för modern. Dottern vill då göra det hon tycker är näst bäst: låta modern komma hit och träffa de två döttrarnas nya släkter och vara med sina barnbarn över jul. Hon ansöker därför om turistvisum för modern men får åter avslag, nu med hänvisning till att man tidigare sökt permanent uppehållstillstånd. Myndigheten tar den tidigare ansökan om permanent uppehållstillstånd som bevis för att modern tänker stanna. Ingen kontakt tas i syfte att stärka misstanken. Om en tidigare avslagen ansökan om permanent uppehållstillstånd i automatiskt medför avslag av ansökan om svenskt turistvisum, bör detta framgå av reglerna. Det innebär således att man alltid måste besöka vårt land först som turist, innan man ansöker om permanent uppehållstillstånd. Avser statsrådet att göra en översyn av aktuella regelverk när det gäller reglerna för bedömning av turistvisum kontra permanent uppehållstillstånd?
fr · GO11141 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:141 av (v) till kulturminister om mediesamarbete mellan de nordiska länderna Inom har man länge eftersträvat att invånarna i de olika länderna ska kunna se även sina nordiska grannländers TV-program. har dock ännu inte kommit till någon lösning på problemet. Införandet av den digitala tekniken kommer ytterligare att komplicera frågan, eftersom man i gränsområdena kunnat se analoga sändningar. De digitala sändningarna kommer inte att ha samma räckvidd. Den digitala tekniken blir därmed ett hinder för det kulturella utbytet mellan de nordiska länderna. Eftersom man inte räknar med att systemet ska byggas ut så att sändningarna når ut över gränser fråntas exempelvis de hushåll i svenska och på liksom alla andra utanför gränser som har tillgång till SVT:s sändningar denna möjlighet. Endast hushåll med adress i kan köpa s.k. smartcard. Det blir inte heller möjligt att titta med annat lands mottagarutrustning eftersom kort krävs för alla sändningar. Därför måste upphovsfrågan lösas. Motsvarande problem kommer givetvis även att gälla de hushåll med adress i som har kortet och önskar tillgång till sändningar från de övriga nordiska länderna. Min fråga till kulturministern blir därför: Vad avser ministern vidta för åtgärder för att den digitala tekniken ska kunna främja i stället för hindra det kulturella nordiska samarbetet?
fr · GO11142 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:142 av (v) till statsrådet om mediesamarbete mellan de nordiska länderna Inom har man länge eftersträvat att invånarna i de olika länderna ska kunna se även sina nordiska grannländers TV-program. har dock ännu inte kommit till någon lösning på problemet. Införandet av den digitala tekniken kommer ytterligare att komplicera frågan, eftersom man i gränsområdena kunnat se analoga sändningar medan de digitala sändningarna inte kommer att ha samma räckvidd. Den digitala tekniken blir därmed ett demokratiskt och kulturellt hinder de nordiska länderna emellan. Eftersom man inte räknar med att systemet ska byggas ut så att sändningarna når ut över gränser. Därmed fråntas exempelvis de hushåll i svenska och på liksom alla andra utanför gränser som har tillgång till SVT:s sändningar denna möjlighet. Att köpa s.k. smartcard är dessutom förbehållet hushåll med adress i . Ej heller möjliggörs tittande med annat lands mottagarutrustning, eftersom alla sändningar endast kan ses med kort. Därför måste upphovsfrågan lösas. Motsvarande problem kommer givetvis även att gälla de hushåll med adress i som har kort och önskar tillgång till sändningar från de övriga nordiska länderna. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att den digitala tekniken ska kunna främja i stället för hindra det nordiska samarbetet?
fr · GO11143 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:143 av (v) till statsrådet om mediesamarbete mellan de nordiska länderna Inom har man länge eftersträvat att invånarna i de olika länderna ska kunna se även sina nordiska grannländers TV-program. har dock ännu inte kommit till någon lösning på problemet. Införandet av den digitala tekniken kommer ytterligare att komplicera frågan, eftersom man i gränsområdena kunnat se analoga sändningar men de digitala sändningarna inte kommer att ha samma räckvidd. Den digitala tekniken blir därmed ett demokratiskt hinder de nordiska länderna emellan. Man räknar inte med att systemet ska byggas ut så att sändningarna når ut över gränser. Därmed fråntas exempelvis de hushåll i svenska och på som har tillgång till SVT:s sändningar liksom alla andra utanför gränser denna möjlighet. Endast hushåll med adress i kan köpa s.k. smartcard. Det blir inte heller möjligt att titta med annat lands mottagarutrustning, eftersom kortet krävs för alla sändningar. Upphovsfrågan måste lösas. Motsvarande problem kommer givetvis även att gälla de hushåll med adress i som har kortet och önskar tillgång till sändningar från de övriga nordiska länderna. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser ministern göra för att den digitala tekniken ska kunna främja i stället för hindra det demokratiska nordiska samarbetet?
fr · GO11144 · 2000-10-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:144 av () till finansminister om mervärdesskatt I regeringens budgetproposition anges att mervärdesskatten för personbefordran sänks från till . Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att denna sänkning även ska gälla för färjetrafiken till ?