ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121417 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1417 om ekonomiska villkor för sjukbidragstagare har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder så att människor som erhåller sjukbidrag eller förtidspension och som är gifta eller sammanboende inte ska särställas ekonomiskt med andra sjukbidragstagare. Jag har stor förståelse för Sandlin-Hedmans uppfattning att sjukbidragets eller förtidspensionens storlek på grundnivån ska vara densamma för alla oavsett civilstånd eller motsvarande. Jag vill därför hänvisa till vad som föreslås i de två departementspromemorior om ett reformerat förtidspensionssystem vilka presenterades och som remissbehandlas. I promemoriorna Sjukersättning i stället för förtidspension (Ds2000:39) och Aktivitetsersättning (Ds2000:40) föreslås att garantinivån vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan i form av sjuk- eller aktivitetsersättning @ nuvarande förtidspension eller sjukbidrag @ ska vara oberoende av den försäkrades civilstånd. Detta motiveras med att en enhetlig ersättningsnivå är en viktig principiell fråga och att haft individrelaterade socialförsäkringsersättningar och bör så långt det är möjligt fortsätta att verka för denna princip. Jag kan instämma i detta och kommer att arbeta med den inriktningen vid reformeringen av förtidspensionssystemet. Avslutningsvis vill jag korrigera Sandlin-Hedmans påstående att förtidspensionärer i förhållande till ålderspensionärer relativt sett betalar mer i skatt. När det särskilda grundavdraget (SGA) @ som är lika stort för alla pensionärer @ frånräknats förvärvsinkomsten, sker beskattningen enligt samma regler som gäller för befolkningen i övrigt.
frs · GN121418 · 2000-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1418 om svenska färjerederier har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta i syfte att låta svensk färjenäring konkurrera på samma villkor som andra EU-länder. Jag håller med om att konkurrenssituationen främst för färjenäringen har förvärrats bl.a. till följd av hårdnande skattekonkurrens i vår omvärld. Av årets budgetproposition framgår därför att regeringen anser det viktigt att slå vakt om den svenska sjöfartsnäringen och att skapa ett positivt klimat för denna näring, detta gäller inte minst färjesjöfarten. Målsättningen är att ge den svenska sjöfarten likvärdiga konkurrensvillkor. Det samlade stödet bör utökas till att även omfatta färjenäringen. Regeringen avser att göra detta inom ramen för den totala översynen av lastsjöfartens och färjenäringens villkor, som påbörjats. Arbetet kommer särskilt att inriktas på införandet av ett s.k. nettostöd. Alternativet är ett s.k. bruttostöd. Regeringens avsikt är att lägga förslag om ett nytt stödsystem som kan träda i kraft den 1januari 2002.
frs · GO121 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1 om studielån för långa utbildningar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att möjliggöra att studerande i vissa fall ska kunna få studiestöd än tolv terminer. Jag vill inledningsvis säga att vi i har ett av världens mest generösa studiestödssystem. När det nya studiestödssystemet träder i kraft, , kommer systemet att bli ännu mer förmånligt. Detta i form av en höjd bidragsdel, pensionsrätt och en rejält höjd gräns för hur mycket en student kan tjäna vid sidan om studierna utan att studiemedlen reduceras. I det nya studiestödssystemet är huvudregeln, precis som i det nuvarande, att studiemedel beviljas för högst tolv terminer eller högst som det uttrycks i studiestödslagen. Möjligheten till dispens har däremot skärpts jämfört med nuvarande system, ett beslut som för övrigt stöddes av när antog det nya studiestödssystemet . lade förslag om att gränsen skulle sänkas från nuvarande tolv terminer. Skälen till förslaget om skärpta regler för dispens för förlängd studietid, vilket har redovisats i studiestödspropositionen, är bl.a. att en alltför stor skuldbörda för den studerande bör undvikas. Det är därför rimligt med begränsningar i antalet terminer med studiemedel. I det nya systemet kommer det inte att finnas möjligheter till studiemedel under förlängd studietid annat än om det finns synnerliga skäl, såsom funktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter. Vad som kan anses vara synnerliga skäl blir CSN:s och den nya överklagandemyndighetens uppgift att avgöra. Samtliga högskoleutbildningar ryms dock inom de som studiemedel kan ges för. De studenter som har påbörjat en utbildning med studiemedel i det nuvarande systemet och som fortsätter att ta studiemedel i det nya systemet kan få studiemedel enligt gällande bestämmelser @ med dess generösare dispensregel @ under , dock längst t.o.m. . Det kan vara rimligt att även andra studenter som har förutsatt dispens men inte slutför sin utbildning inom bör ha möjlighet att göra det med fortsatta studiemedel. Det kan bli aktuellt att se över dispensreglerna för just dessa studenter. För dem som påbörjar sina studier i det nya systemet ska dock de av beslutade reglerna för dispens gälla.
frs · GO1210 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:10 om agerande i frågar mig vilken ståndpunkt jag intog till det franska förslaget att häva EU-sanktionerna mot vid utrikesministrarnas informella möte i den 2@3 september. Händelserna i samband med den gångna helgens val har tydligt visat vad det är för en regim som sitter vid makten i . Valkampanjen kantades av hot mot politiska motståndare och oberoende medier samt diskriminering av oppositionen. Oberoende valövervakare från och parlamentariker från EU nekades inresa till , medan regimvänliga utländska parlamentariker speciellt bjöds in. Dagen före valet avvisades 40 utländska journalister ur landet, oppositionen anklagades för att förbereda statskupp och vallagen ändrades. På valdagen förekom förtryckta valsedlar, väljare trakasserades och rösthemligheten respekterades inte. Efter valen utestängdes oppositionens företrädare från den centrala som genomför rösträkningen. EU:s politik gentemot har haft två syften: Att å ena sidan isolera och försvaga regim utan att det drabbar det serbiska folket, och att å andra sidan stödja de demokratiska krafterna i i deras strävan att åstadkomma en fredlig förändring till demokrati. Stödet till de demokratiska krafterna yttrar sig bl.a. i omfattande stöd till oberoende medier, demokratiskt styrda kommuner och enskilda organisationer. Detta stöd ges både direkt från EU och bilateralt från EU-länderna. spelar i dessa sammanhang en framträdande roll. För att isolera och försvaga regim har EU infört oljeembargo, visumrestriktioner och finansiella sanktioner. Dessutom finns ett vapenembargo beslutat av FN. suspenderade EU det tidigare gällande flygförbudet mellan och . anser att de sanktioner som slår direkt mot regimen bör behållas eller skärpas medan de som drabbar befolkningen bör hävas. har därför agerat i allmänna rådet för att EU:s sanktionspolitik ska ses över, och mer specifikt att oljeembargot ska hävas. Så gjorde jag även i den 2@3 september. Resultatet av det mötet var att utrikesministrarna kunde enas om ett budskap till det serbiska folket inför valen . Det ställde i utsikt hävda sanktioner och radikalt förbättrade relationer med ett demokratiskt . meddelade också , i sin egenskap av EU-ordförande, att det serbiska folkets starka röst för förändring i valet bör leda till att sanktionerna ses över. Jag stöder detta uttalande. Jag vill vidare understryka att den främsta orsaken till det serbiska folkets lidande inte är omvärldens sanktioner, utan regimens brist på omsorg om sin egen befolkning. Hade t.ex. en bråkdel av de resurser som läggs av regimen på militär och polis, i stället satsats på flyktingar, pensionärer och andra svaga grupper, skulle situationen för dem vara annorlunda. Det är EU och omvärlden som står för det största stödet till dessa grupper i , genom UNHCR, Röda Korset etc. EU:s humanitära stöd till har uppgått till nästan . bilaterala humanitära stöd till utom Kosovo uppgår till mer än .
frs · GO1211 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:11 om sexhandel med barn har frågat utrikesministern om hon avser att verka för att frågan om kommersiell sexuell exploatering av barn prioriteras under det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. mot kommersiell sexuell exploatering av barn i har frågan om sexuell exploatering av barn prioriterats högt av den . har deltagit aktivt i olika uppföljningsaktiviteter såväl inom EU som i andra sammanhang. har valt att särskilt prioritera arbetet inom Östersjöstaternas råd och har tillsatt en arbetsgrupp som har till uppgift att arbeta med frågor om sexuell exploatering av barn inom . driver, i samarbete med , ett projekt som syftar till att med stöd av informationsteknik bygga nätverk för kontinuerlig kontakt och erfarenhetsutbyte om utsatta barn inom regionen. Projektet har rönt stort engagemang i samtliga medlemsstater. Regeringen har också lämnat ekonomiskt stöd till olika projekt som ECPAT genomfört, bl.a. till det ettåriga Uppförandekod för researrangörer mot barnsexturism som nämns i fråga. Frågor som rör människohandel, till vilka också frågor om sexuell exploatering av barn hör, kommer, enligt regeringens planering, att vara prioriterade under det svenska ordförandeskapet. En andra världskongress mot kommersiell sexuell exploatering av barn kommer att genomföras i . Förberedelsearbetet för denna har påbörjats.
frs · GO1215 · 2000-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:15 om skördeskador i län har frågat mig om har beredskap att pröva skördeskador hos enskilda lantbruk mot bakgrund av de extraordinära förhållanden, som drabbat enskilda lantbrukare denna sommar. Sommaren var onormalt nederbördsrik i stora delar av landet. En region där lantbrukare drabbades var län där några tusen hektar översvämmades. För att följa upp skadornas omfattning har i län gjort en sammanställning över skadornas omfattning. Denna sammanställning kommer enligt att sändas till regeringen . Vad avser trädgårdsföretag har det funnits en möjlighet att få ersättning av statsmedel för skador på trädgårdsgrödor enligt den praxis som byggts upp. Regeringen fattar beslut i varje enskilt fall. Prövningen är ytterst restriktiv och omfattar förutom värdering av skadan även en bedömning av företagets allmänna ekonomiska situation och framtidsutsikter. För övriga lantbruksföretag gäller andra regler. När skördeskadeskyddet överfördes till LRF angavs att staten ska ha ett övergripande ansvar vid naturkatastrofer som drabbar stora områden. som också var med stora nederbördsmängder gjordes den bedömningen att trots de relativt betydande skördeskadorna var detta dock inte en naturkatastrof som innebar att statens ansvar trädde in. Först när det finns en klar bild över omfattningen av årets skördeskador finns det en möjlighet för regeringen att avgöra om situationen är sådan att staten behöver ingripa med särskilda åtgärder.
frs · GO1216 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:16 om torterade svenska medborgare i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att hjälpa två svenska medborgare, bröderna , som sitter fängslade i dömda till fängelsestraff för rån mot en livsmedelsbutik. hävdar att bröderna är oskyldiga och att de dömts på grundval av ett erkännande som framtvingats under tortyr. Bröderna ska ha utsatts för misshandel och tortyr och är i behov av läkarvård, något som de lär ha förvägrats. Låt mig inledningsvis lämna några fakta i målet. Bröderna föddes i () 1979 respektive 1980 av uruguayska föräldrar, som invandrat till . Bröderna erhöll svenskt medborgarskap . De är medborgare även i . Familjen flyttade tillbaka från till 1985. har bröderna varit tillbaka i , 1994 och 1996. arresterades bröderna, anklagade för väpnat rån. Enligt besked från bröderna advokat, , avkunnades dom i fallet , varvid bröderna dömdes till vardera och en månads fängelse. Domen kommer att överklagas. Advokaten har i enlighet med gällande regler begärt tillstånd för läkarbesök. Bröderna har fått läkarbesök , senast . Ingenting framkom som kunde styrka påståendena om rättsövergrepp, misshandel eller tortyr. Även fängelsets psykiater, , har på begäran av svenska konsulatet i haft samtal med bröderna och lovat hålla sig informerad om dem. Till detta vill jag göra följande kommentarer. Bröderna är svenska medborgare, men också medborgare i . De flyttade ut från vid fyra respektive ålder och blev därmed bosatta i föräldrarnas tidigare hemland. Folkrättsligt är våra möjligheter att ingripa till deras förmån mycket små. Generalkonsulatet i har underhand bett myndigheterna undersöka uppgifterna om polisövergrepp. Så skedde också, trots att inte tillerkänner någon rätt att företräda bröderna , eftersom de är uruguayska medborgare. besökte och kunde rapportera att han var mager och trött, men inte sjuk. Han hade fått läkarbesök alldeles . Han uppgav sig ha misshandlats i samband med anhållandet och i häktet, men inte . Ambassaden och generalkonsulatet fortsätter att försöka hålla sig informerade om situationen. ambassadör besöker bröderna i fängelset.
frs · GO121609 · 2000-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1609 om mobbarna i skolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mobbarna, inte offren, ska flyttas från skolan. Det är en mycket viktig diskussion som tar upp om vilka åtgärder skolan ska vidta när mobbning inträffar. Först vill jag framhålla att det är det förebyggande arbetet mot mobbning och annan kränkande behandling som måste vara grunden och ange inriktningen för skolans insatser. Men skolan måste också ha beredskap för att åtgärda mobbning när den inträffar. Tonvikten måste ligga på att stoppa mobbningen och det är av största vikt att man aldrig lägger ansvaret för det som inträffat på den som blir mobbad. Vår syn på barn och vår toleranströskel för våld har förändrats. säger att vi alltid ska utgå från barnets bästa. Att använda sin makt för att bestraffa någon är det mönster som mobbaren själv använder. Skolan ska inte handla på samma sätt. Uppgiften för skolan är att tillsammans med föräldrarna ge eleverna hjälp att ta ansvar för sina handlingar och visa hur man kan hantera konflikter. Vid allvarligare fall av mobbning bör händelsen polisanmälas och/eller anmälas till de sociala myndigheterna. Det är dessa instanser som har möjligheter till tvångsåtgärder och som kan använda sig av dessa. Mobbning är ofta en del i en grupprocess som har fler inblandade personer än mobbaren och den som blir utsatt. Om inte situationen bearbetas riskerar man att det kommer fram nya aktörer i den gamla gruppen eller att man flyttar mobbningen till en annan skola. Att överväga om någon ska byta grupp eller skola måste alltid ses som en sista åtgärd för att bryta destruktiva beteenden som pågått . Jag står fast vid min bedömning att det inte är tillåtet att, som en ren bestraffning, flytta en elev som uppfattas som besvärlig till en annan skola. Det kan däremot ske i undantagsfall om man anser att det endast i en annan skola finns möjligheter att ge det stöd som eleven behöver. Trygga barn lär sig bättre. För att skapa en trygg skolsituation behövs bl.a. fler vuxna i skolan. Som en riktad satsning på skolan och fritidshemmen med syftet att öka personaltätheten inrättas från denna höst ett särskilt statsbidrag, som stegvis tillför kommunerna mer resurser . som statsråd med ansvar för skolfrågor har en rad initiativ tagits i syfte att förbättra elevens rätt till en skolmiljö fri från kränkande behandling och mobbning. För att uppmärksamma och driva på kommunernas och skolornas arbete har jag nu tagit initiativ till en kampanj mot mobbning, Tillsammans, som kommer att pågå och och som startar . Huvuduppgiften är att synliggöra de möjligheter som finns att förhindra mobbning och att samordna de insatser som redan görs från olika håll. Projektet ska hjälpa skolvärlden att hitta det stöd som den behöver för ett aktivt arbete mot mobbning. Alla goda krafter @ organisationer, föreningar, förbund, enskilda personer, forskare, författare och skolor @ är välkomna att delta i Tillsammans.
frs · GO124 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:4 om ingripande mot sexhandel har frågat hur justitieministern tänker agera för att upprätthålla och även förstärka möjligheterna till ingripande mot sexhandel, inte bara i utan även i övriga aktuella delar av landet. fråga är föranledd av uppgifter om att polisen i har dragit ned på sina insatser mot prostitutionen. Genom lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster är det förbjudet att mot ersättning skaffa sig en tillfällig sexuell förbindelse. Med anledning av den nya lagen höjdes polisens anslag med . Enligt uppgift från har de extra resurser som tilldelades polisväsendet med anledning av den nya lagstiftningen fördelats mellan polismyndigheterna i , , och , där problemen anses vara störst. Var och en av de nämnda myndigheterna har byggt upp verksamheter för att bekämpa prostitutionen. Det är respektive polismyndighets sak att utifrån de lokala förhållandena avgöra hur resurserna bäst kan användas i kampen mot prostitutionen. har att följa upp hur polismyndigheterna förfogar över sina resurser och vilka resultat som uppnås. Enligt finns i den redovisning som kommit in från de lokala polismyndigheterna inget som tyder på att de samlade arbetsinsatserna mot prostitution skulle ha gått ned. Däremot förändras och utvecklas insatserna. I har sålunda en omorganisation genomförts där uppgiften att bekämpa prostitutionen har flyttats från en enhet till en annan. Regeringen avser att fortsätta följa verksamhetens utveckling inom bl.a. ramen för resultatdialogen med polisväsendet.
frs · GO125 · 2000-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:5 om rehabiliteringspengar har frågat socialminister om regeringen ämnar skjuta till extra anslag till för att klara rehabiliteringsinsatserna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag är medveten om de problem vissa försäkringskassor har när det gäller att få medlen för för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster att räcka till. Regeringen följer utvecklingen noga och kommer eventuellt att återkomma i frågan . I budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1) föreslår regeringen en kraftig ökning av medlen för köp av rehabiliteringstjänster. Regeringens förslag innebär att ytterligare drygt 160 miljoner kan disponeras för rehabilitering för . Detta motsvarar en ökning av medlen med . När det gäller samverkan mellan olika myndigheter i syfte att få fler människor tillbaka i arbete snabbare, är regeringen positiv till sådan samverkan. Samverkan kan ske @ och bör också ske @ inom ramen för rådande lagstiftning och regleringsbrev. Regeringen utvecklade ytterligare möjligheterna till samverkan för samtliga parter genom proposition 1996/97:63. Regeringens förslag gick således betydligt längre i sina ambitioner för samverkan än vad som exempelvis skulle ha varit fallet om vi endast föreslagit en förlängning av FINSAM-modellen.
frs · GO126 · 2000-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:6 om bilbälteslås har frågat mig om jag är beredd att medverka till att bälteslås införs som på olika sätt uppmanar eller tvingar föraren att använda säkerhetsbältet i fordonet. Jag tycker det är högst bekymmersamt att dödstalen på våra vägar inte minskar i den takt vi har satt som mål. Jag håller också med om att det är angeläget att påskynda införandet av intelligenta bältespåminnare. Ett flertal vetenskapliga studier har nämligen visat att bilbältet minskar risken för dödliga och allvarliga skador med . Med dessa siffror som grund kan jag konstatera att om alla använde bilbälte skulle knappt 100 färre dödas i vägtrafiken . Det mest effektiva sättet är att lagstifta om dessa system vilket sannolikt endast är möjligt för nya bilar. För att snabbare nå en europeisk lösning på frågan kan en överenskommelse mellan bilindustri och vara en framkomlig väg. Ett annat sätt är att få i gång en fungerande marknad för bältespåminnarsystem. I detta sammanhang driver inom EuroNCAP-samarbetet (testa och sprida information om bilars krockegenskaper) att fordon med bältespåminnarsystem ska premieras. För att i det närmaste få alla att använda bältet krävs ett tekniskt system som mer eller mindre aggressivt påminner den åkande om detta. En nationell grupp bestående av representanter från bilindustrin, försäkringsbranschen och forskningsområdet har gemensamt tagit fram en beskrivning av hur ett intelligent bältespåminnarsystem tekniskt ska se ut. har initierat ett arbete som innebär att vi förväntas ha en europeisk beskrivning av systemet med den svenska som utgångspunkt. Jag medverkar således redan i en process som syftar till att ett intelligent bältespåminnarsystem införs. Regeringen har också i olika sammanhang betonat betydelsen av användning av ny teknik för att nå de tuffa mål som är satta på säkerhets- och miljöområdena. I regeringens 11-punktersprogram för ökad trafiksäkerhet nämns detta som ett av insatsområdena. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet inom EU nästa halvår kommer vi också bjuda in till ett högnivåmöte i med temat Ny teknik för en säker och miljöanpassad vägtrafik. Då är min ambition att vi gemensamt inom EU kan föra frågan om intelligent bältespåminnarsystem mot ett snart införande.
frs · GO127 · 2000-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:7 om konkurrenssituationen för sjöfarten har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att frågan om gemensamma regler på sjöfartens område ska diskuteras såväl bilateralt som internationellt. Jag har i tidigare frågesvar till pekat på behovet av gemensamma regler på sjöfartens område för att klarlägga förutsättningarna för sjöfartens överlevnad i ett långsiktigt perspektiv utan statliga subventioner eller genom internationell skattekonkurrens. Som jag anfört i tidigare frågesvar till anser jag att det är av största vikt att frågan om gemensamma regler på sjöfartens område diskuteras såväl bilateralt som internationellt. har jag inga konkreta planer på att ta upp några sådana diskussioner.
frs · GO128 · 2000-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:8 om motorväg genom har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att väg E 6 ska vara färdig 2007. Väg E 6 genom är enligt den nationella planen för vägtransportsystemet planerad att vara färdigställd . Jag har tillsatt en arbetsgrupp som utreder förutsättningarna att utnyttja alternativ finansiering. Studien genomförs för att undersöka om alternativ finansiering kan ge utrymme för fler och bättre investeringar och om staten kan erhålla effektivitetsvinster som medför lägre kostnader för att hålla infrastrukturen. Arbetsgruppen kommer att redovisa sina resultat . Regeringen har även gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att avgiftsbelägga vägtrafiken på 6 i norra för att finansiera utbyggnaden av den nordligaste delen av , inklusive en ny bro över vid . Uppdraget ska redovisas . Avgörande för om väg E 6 genom kan bli klar är också att kan få fram lagakraftvunna arbetsplaner för de olika delsträckorna. På vissa delsträckor arbetar med att ta fram vägutredningar inför regeringens tillåtlighetsprövning enligt .
fr · GO11100 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:100 av () till näringsminister om sjösäkerheten längs den svenska "Vi vill ha kvar ljusen som en säkerhet." "kan det inte mörkare vara." "Det är farligt." Detta är kommentarer från aktiva yrkesfiskare i norra med anledning av den försämrade sjösäkerheten i norra . I ett av farligaste vatten längs kusten i norra , har beslutat att ta bort angöringsbojen vid Grisbådane samt dessutom att försämra angöringsfyren på Ursholmen genom att slopa elströmmen till förmån för solpaneler. Visst finns det modern teknik att tillgå i de flesta större båtar men i dessa vatten pågår mycket fiske av fiskare som ofta saknar avancerad navigationsutrustning. Som t.ex. då det attraktiva hummerfisket pågår som höstens dimma och regn börjar ta vid. Dessutom är det förutom svenskt och norskt yrkesfiske en mycket livlig trafik med fritidsbåtar i området. Det handlar både om den enskildes trygghet såväl som om kravet på ett generellt nationellt fungerande sjösäkerhet i ett svårt vatten med mycket trafik från både yrkestrafiken och fritidsbåtar. Min fråga till näringsminister blir då vad ministern avser att göra för att motverka den försämrade sjösäkerheten längs den nordbohuslänska kusten.