ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO1248 · 2000-10-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:48 om åtgärder mot oljeutsläpp, 57 om oljeutsläppen, 59 om föroreningen av och 86 om oljeutsläpp Frågeställarna har frågat miljöminister vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att minska oljeutsläppen och när förslag till sådana åtgärder kommer att läggas fram. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Det är naturligtvis i högsta grad angeläget att utsläpp av olja och andra skadliga ämnen till sjöss stoppas så långt det är möjligt. Ett steg i rätt riktning är den s.k. Östersjöstrategin, som är en överenskommelse mellan länderna runt med syfte att minimera föroreningar från fartyg i . Strategin innebär bl.a. att fartyg, huvudsakligen för att förhindra dumpning till sjöss, ska tvingas att lämna allt sådant avfall som inte får släppas ut till sjöss till en mottagningsanordning i hamn innan de avseglar. Detta innebär också att mottagningsanordningar med tillräcklig kapacitet måste finnas tillgängliga i hamnarna för att möta fartygens behov. Regeringen överlämnade en proposition om genomförandet av Östersjöstrategin till (prop. 1999/2000:133). Under förutsättning att fattar beslut i enlighet med regeringens förslag, kommer lagändringar som möjliggör genomförandet av Östersjöstrategin att träda i kraft . pågår även arbete med betänkande Att komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158). Betänkandet innehåller en mängd förslag till lagändringar för att förbättra de rättsliga möjligheterna att beivra olagliga oljeutsläpp. Ändringar föreslås således i fråga om det processuella förfarandet i samband med förundersökning och åtal med anledning av olagliga utsläpp. Vidare föreslås bl.a. att vattenföroreningsavgifterna höjs och att svensk domsrätt införs i den ekonomiska zonen. Beredning av det omfattande betänkandet pågår och regeringen avser att överlämna en proposition till . Slutligen vill jag nämna att den främsta anledningen till att så få utsläpp blir beivrade är de svårigheter som är förknippade med identifiering av det förorenande fartyget. För att komma till rätta med det problemet krävs samarbete på internationell nivå. har varit aktivt på det internationella planet när det gäller frågan om hur fartyg ska kunna identifieras på ett säkert sätt, och avser att även fortsättningsvis driva denna fråga.
frs · GO1249 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:49 om samordning av fredsfrämjande och humanitärt bistånd har frågat mig vilka planer regeringen har för att få till stånd en bättre samordning i det fredsfrämjande och humanitära biståndsarbetet. Ett aktivt deltagande i internationella insatser är en prioritering i svensk utrikespolitik. strävar efter ett så brett deltagande som möjligt, från humanitära insatser till deltagande med väpnad trupp i internationella missioner. engagemang i Kosovo, och i många andra delar av världen, utgör exempel på detta breda deltagande. Försvarsmakten och Sida har upprättat ett gemensamt system för att snabbt kunna genomföra mindre humanitära projekt inom den svenska bataljonens operationsområde i Kosovo, t.ex. inköp och transport av ved för isolerade minoritetsgrupper samt renovering av samlingslokaler och sjukstugor. Samordningen mellan den svenska humanitära och fredsfrämjande verksamheten fungerar i huvudsak väl. Vi strävar dock efter att göra samordningen ännu bättre och effektivare. Detta diskuteras kontinuerligt i de samråd som etablerats på olika nivåer mellan bl.a. , , , , , och . Utredningen verka för fred (SOU 2000:74) som framlagts syftar till att stärka den svenska samordningen inför deltagande i internationella insatser. Remissbehandlingen har just inletts. Samordningen mellan internationella organisationer @ militära och civila @ i missionsområden behöver också uppmärksammas. Erfarenheter från civilt och militärt samarbete i Bosnien har tagits till vara på ett bra sätt i Kosovo. Den civila komponenten har dock fått alltmer omfattande uppgifter, men inte motsvarande nya resurser. Administrativ personal, poliser, domare och åklagare saknas i den civila organisationen. Samordningen mellan de civila och militära komponenterna är inte optimal vilket är mycket svårt för ett enskilt land att lösa. Inom FN ger bl.a. finansiellt stöd till för samordning av humanitärt bistånd (OCHA) som har en central roll i ansvarsfördelning och strategiutformning inom detta område. betonar vikten av civil och militär samordning också inom ramen för EU:s pågående uppbyggnad av en krishanteringskapacitet. Denna avser bl.a. att upprätta samarbets- och beslutsmekanismer för att effektivisera samarbetet inför och under en fredsfrämjande och humanitär insats. Vidare eftersträvar en förbättrad samordning mellan EU och FN i detta avseende.
frs · GO1250 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:50 om återuppbyggnaden av har frågat mig vilka initiativ regeringen kommer att ta för att bidra till en solidarisk återuppbyggnad av . Frågeställaren pekar på de stora hjälpbehoven och uttrycker oro för något som han uppfattar som en tveksamhet bland EU-länderna om hur stödet ska utformas. Dessutom påstår han att skulle ha bidragit till förstörelsen av landet och att vi därför skulle ha ett särskilt ansvar för att hjälpa till. Låt mig först säga att jag delar frågeställarens glädje över utvecklingen i , där efter valen inger stora förhoppningar för framtiden. Tyvärr delar jag också hans bedömning att hjälpbehoven i landet nu är mycket stora. Vid sidan av de insatser som redan görs för Kosovo, kommer därför , bilateralt och tillsammans med de andra EU-länderna, att erbjuda omfattande hjälpinsatser för och . Dessa insatser ska gå såväl till akuta humanitära behov som till den långsiktiga återuppbyggnaden av landet. Bilateralt är redan på plats och mycket aktivt. Det svenska biståndet till och har uppgått till ca . Pengarna har dels gått till svaga grupper i samhället som internflyktingar och barn, dels till det civila samhället i form av oberoende medier och demokratiska kommuner. Dessa insatser kommer att fortsätta eller utökas, som vi nu undersöker möjligheterna att erbjuda ytterligare humanitärt stöd inför den kommande vintern. Dessutom kommer Sida att få i uppdrag att utarbeta en strategi för de fortsatta svenska biståndsinsatserna i och . Inom EU-samarbetet har vi redan tagit en rad konkreta steg i samma riktning. Förutom den humanitära hjälp och det stöd till de demokratiskt styrda kommunerna som kommissionen redan ger, har EU:s stats- och regeringschefer beslutat att frigöra ur gemenskapens budget för akuta insatser i och . Beslut har också fattats om att häva oljeembargot och flygsanktionerna, samt att se över bl.a. de finansiella sanktionerna mot FRJ. Dessutom kommer och , likt de andra länderna på västra , att få del av EU:s nya biståndsprogram i regionen, CARDS. De utmaningar som FRJ nu står inför är stora, men svårigheterna har orsakats av den tidigare regimen i . Låt mig vara tydlig på denna punkt. Den ekonomiska politiken har länge misskötts och det var regimens övergrepp mot civila i Kosovo som ledde fram till sanktionerna och Natoinsatsen. Hade bara en bråkdel av de medel som satsats på militär och polis i stället gått till flyktingar och pensionärer hade situationen nu varit helt annorlunda. Jag hoppas därför att våra insatser i och kan bidra såväl till att avhjälpa den akuta humanitära situationen och återuppbyggnaden av landet, som till att konsolidera den glädjande demokratiska förändringen.
frs · GO1251 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:51 om fastighetsbildningslagen har frågat miljöministern vilka åtgärder han avser att vidta för att anpassa fastighetsbildningslagen så att det blir möjligt att delavyttra en skogsfastighet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fråga avser fastighetsbildningslagens regler om s.k. särskilda lämplighetsvillkor och skyddsbestämmelser vid ny- eller ombildning av jordbruksfastigheter och skogsbruksfastigheter. Genom dessa regler, som trädde i kraft (se SFS 1993:1340), blev det möjligt att bilda mindre jordbruks- och skogsbruksfastigheter. Syftet var att ge utrymme för mera småskaliga och flexibla lösningar vid fastighetsbildning på landsbygden. Reglerna innebär bl.a. att man vid fastighetsbildning som berör skogsbruksfastigheter ska ta hänsyn till möjligheterna att kombinera verksamheten på fastigheten med annan verksamhet. Detta får dock inte innebära en skadlig delning av fastigheten. I förarbetena konstaterades att det inte går att ange några bestämda mått för hur stor skogsareal de fastigheter som ny- eller ombildas i det enskilda fallet måste ha. Som riktmärke rekommenderades att den nybildade fastigheten kan ge en årlig tillväxt om 200@250 kubikmeter skog. Dock betonades att även andra omständigheter måste beaktas och att frågan om vad som utgör en skadlig delning av en skogsbruksfastighet får avgöras genom en sammanvägd bedömning av samtliga omständigheter (se prop. 1993/94:27 s. 35 f.). Fastighetsbildningslagens regler om jordbruks- och skogsbruksfastigheter utgör en avvägning mellan å ena sidan enskilda intressen och å andra sidan olika allmänna intressen, såsom intresset av ett rationellt skogsbruk och en god skogsvård. Såvitt går att bedöma är avvägningen rimlig. Det finns i planer på att göra en utvärdering av de aktuella reglerna för att få en bild av hur praxis har utvecklats. Vidare kan nämnas att en särskild utredare har i uppdrag bl.a. att ta reda på om nuvarande regler i fastighetsbildningslagen har bidragit till från skogsvårdssynpunkt oönskade förvärv av skogsmark (se dir. 1999:40).
frs · GO1252 · 2000-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:52 om svensk narkotikapolitik har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att målsättningen om ett narkotikafritt samhälle ska lyftas fram under ordförandeskap i EU. Låt mig börja med att säga att den europeiska narkotikakonferens i som hänvisar till var en ministerkonferens som arrangerades inom ramen för "Pompidougrupp" för narkotikafrågor. Vidare sammankopplas frågan om delegationens sammansättning med vilken vikt lägger vid narkotikafrågan. På detta vill jag svara att min bestämda uppfattning är att det inte är frågans vikt som avgör storleken på delegationen eller dess sammansättning. Det som är avgörande för delegationssammansättningen är i stället möjligheten att uppnå resultat inom ramen för vad som anses vara viktiga svenska ståndpunkter. Vidare vill jag generellt säga att, när det gäller olika deklarationer eller handlingsplaner på narkotikaområdet, dessa inte är av juridiskt bindande karaktär. De instruktioner som ligger till grund för det löpande arbetet, som föregår utformningen av sådana dokument, syftar genomgående till att föra fram de svenska ståndpunkterna, samt att så långt det är möjligt få in dessa synpunkter i texterna. I detta arbete har varit framgångsrikt. Ett sådant exempel är den ovan berörda ministerkonferensen. förmådde de övriga trettio deltagande nationerna, att acceptera ändringar som är viktiga för att hävda den svenska målsättningen om ett narkotikafritt samhälle. kommer även under vårt ordförandeskap i EU att hålla fast vid den restriktiva svenska narkotikapolitiken.
frs · GO1253 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:53 om sociala mål har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att Samhallkoncernen ska uppnå en bättre verkställighet vad gäller de sociala målen. Av avtalet mellan staten och framgår att verksamheten ska bedrivas med ett högt resursutnyttjande. Beträffande rekryteringen är målet att av de arbetshandikappade som anställs ska tillhöra de prioriterade grupperna, dvs. utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och flerhandikappade. ska vidare undvika att säga upp arbetshandikappade på grund av arbetsbrist utan i stället ska eventuella personalminskningar ske genom naturlig avgång. måste således finna en lönsamhet i sin verksamhet och värna om att de anställda med funktionshinder har en god och utvecklande arbetsmiljö. Detta innebär att ständigt måste anpassa sin verksamhet till förhållandena i näringslivet, vilket i sin tur kan få till konsekvens att enheter måste avvecklas och nya etableras. I samband med nedläggningar erbjuds de anställda med arbetshandikapp alltid anställning i näraliggande verksamhet. I de fall detta inte är lämpligt medverkar man tillsammans med länsarbetsnämnden att finna andra lösningar på sysselsättningssituationen. har uppnått målet vad gäller rekryteringen. I fallet har olika lösningar diskuterats mellan kommun och utan att någon överenskommelse har kunnat uppnås, vilket jag beklagar. Frågor som rör inre verksamhet hanteras av styrelserna i de respektive bolagen och inte av regeringen. Regeringen följer noga utvecklingen inom och har uppfattningen att koncernen i allt väsentligt förmår att verkställa de sociala målen för verksamheten.
frs · GO1254 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:54 om Postens avgifter har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder mot Postgirots avgifter vid användning av utbetalningskort vid små belopp. är ett av helägt dotterbolag. Beslut rörande Postgirots produktion och utformning av tjänster samt prissättning för dessa ankommer på bolagets ledning och styrelse att besluta om. Staten har genom ett avtal med en överenskommelse om att Posten ska tillhandahålla en grundläggande kassaservice. Enligt särskilda villkor i avtalet regleras att tjänsterna ska tillhandahållas till enhetliga priser över landet. Prisnivån för olika tjänster regleras inte i avtalet. Vad jag har erfarit ligger Postgirots prisnivå för kontantuttag från utbetalningskort lägre än andra likvärdiga alternativ. Vidare kan påpekas att de avsändande kunderna för betalningar alltid har möjlighet att ta på sig avgiften för manuellt hanterade kontantutbetalningar via utbetalningskort. Jag har därför inga avsikter att vidta några åtgärder för att reglera prissättningen på enskilda tjänster inom Postgirots serviceutbud.
frs · GO1255 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:55 om förbifart har frågat mig om regeringen avser ta upp en diskussion med om när en byggnation av förbifart kan påbörjas. I den av upprättade och av regeringen fastställda nationella planen för vägtransportsystemet finns en utbyggnad av förbifart upptagen med byggstart under perioden 2005@2007. Jag har erfarit att avser att påbörja det fysiska planeringsarbetet för förbifarten .
frs · GO1256 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:56 om tandhälsan har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att tandhälsan ska förbättras hos personer . När det gäller tandhälsan hos den vuxna befolkningen finns inte samma rikstäckande information som för barn och ungdomar och det är därför svårare att följa utvecklingen när det gäller exempelvis kariesfrekvens. Om det visar sig att det skett en ökning av kariesfrekvens och försämrad tuggförmåga bland personer måste detta emellertid tas på stort allvar. Det är dock svårt att redan nu dra säkra slutsatser om hur tandhälsan i denna grupp förändrats och i vilken utsträckning dessa förändringar är en följd av det nya tandvårdsstödet som infördes fr.o.m. . Det finns behov av en samlad utvärdering av effekterna av tandvårdsreformen och regeringen beslutade därför att tillsätta en särskild utredare. Enligt utredningsdirektiven (dir. 2000:65) ska utredaren bl.a. sammanställa och beakta tillgänglig information om befolkningens tandhälsa. Utredaren har möjlighet att föreslå förändringar i tandvårdsstödet som kan antas leda till större effektivitet och främja en god tandhälsa. Utredaren ska också bedöma vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra förutsättningarna för att följa upp tandvårdsstödet. Till det som enligt regeringens mening behöver förbättras hör just möjligheterna att följa tandhälsans utveckling hos befolkningen i stort och hos olika grupper. Regeringen avser att noga följa utredningens arbete och följer även i övrigt hur tandhälsan utvecklas hos befolkningen.
frs · GO1257 · 2000-10-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:48 om åtgärder mot oljeutsläpp, 57 om oljeutsläppen, 59 om föroreningen av och 86 om oljeutsläpp Frågeställarna har frågat miljöminister vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att minska oljeutsläppen och när förslag till sådana åtgärder kommer att läggas fram. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Det är naturligtvis i högsta grad angeläget att utsläpp av olja och andra skadliga ämnen till sjöss stoppas så långt det är möjligt. Ett steg i rätt riktning är den s.k. Östersjöstrategin, som är en överenskommelse mellan länderna runt med syfte att minimera föroreningar från fartyg i . Strategin innebär bl.a. att fartyg, huvudsakligen för att förhindra dumpning till sjöss, ska tvingas att lämna allt sådant avfall som inte får släppas ut till sjöss till en mottagningsanordning i hamn innan de avseglar. Detta innebär också att mottagningsanordningar med tillräcklig kapacitet måste finnas tillgängliga i hamnarna för att möta fartygens behov. Regeringen överlämnade en proposition om genomförandet av Östersjöstrategin till (prop. 1999/2000:133). Under förutsättning att fattar beslut i enlighet med regeringens förslag, kommer lagändringar som möjliggör genomförandet av Östersjöstrategin att träda i kraft . pågår även arbete med betänkande Att komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158). Betänkandet innehåller en mängd förslag till lagändringar för att förbättra de rättsliga möjligheterna att beivra olagliga oljeutsläpp. Ändringar föreslås således i fråga om det processuella förfarandet i samband med förundersökning och åtal med anledning av olagliga utsläpp. Vidare föreslås bl.a. att vattenföroreningsavgifterna höjs och att svensk domsrätt införs i den ekonomiska zonen. Beredning av det omfattande betänkandet pågår och regeringen avser att överlämna en proposition till . Slutligen vill jag nämna att den främsta anledningen till att så få utsläpp blir beivrade är de svårigheter som är förknippade med identifiering av det förorenande fartyget. För att komma till rätta med det problemet krävs samarbete på internationell nivå. har varit aktivt på det internationella planet när det gäller frågan om hur fartyg ska kunna identifieras på ett säkert sätt, och avser att även fortsättningsvis driva denna fråga.
frs · GO1258 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:58 om har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta när det gäller och tidsram för att komma till rätta med de problem som följer av oklarheter med gränsdragningen. I betänkande Samerna @ ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) föreslogs bl.a., att en skulle tillsättas för att klarlägga omfattningen av den mark som samerna traditionellt innehar och nyttjar. I pågår ett arbete med att ta fram direktiv för en sådan kommission liksom dess sammansättning. Min avsikt är att en ska kunna påbörja sitt arbete .
frs · GO1259 · 2000-10-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:48 om åtgärder mot oljeutsläpp, 57 om oljeutsläppen, 59 om föroreningen av och 86 om oljeutsläpp Frågeställarna har frågat miljöminister vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att minska oljeutsläppen och när förslag till sådana åtgärder kommer att läggas fram. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Det är naturligtvis i högsta grad angeläget att utsläpp av olja och andra skadliga ämnen till sjöss stoppas så långt det är möjligt. Ett steg i rätt riktning är den s.k. Östersjöstrategin, som är en överenskommelse mellan länderna runt med syfte att minimera föroreningar från fartyg i . Strategin innebär bl.a. att fartyg, huvudsakligen för att förhindra dumpning till sjöss, ska tvingas att lämna allt sådant avfall som inte får släppas ut till sjöss till en mottagningsanordning i hamn innan de avseglar. Detta innebär också att mottagningsanordningar med tillräcklig kapacitet måste finnas tillgängliga i hamnarna för att möta fartygens behov. Regeringen överlämnade en proposition om genomförandet av Östersjöstrategin till (prop. 1999/2000:133). Under förutsättning att fattar beslut i enlighet med regeringens förslag, kommer lagändringar som möjliggör genomförandet av Östersjöstrategin att träda i kraft . pågår även arbete med betänkande Att komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158). Betänkandet innehåller en mängd förslag till lagändringar för att förbättra de rättsliga möjligheterna att beivra olagliga oljeutsläpp. Ändringar föreslås således i fråga om det processuella förfarandet i samband med förundersökning och åtal med anledning av olagliga utsläpp. Vidare föreslås bl.a. att vattenföroreningsavgifterna höjs och att svensk domsrätt införs i den ekonomiska zonen. Beredning av det omfattande betänkandet pågår och regeringen avser att överlämna en proposition till . Slutligen vill jag nämna att den främsta anledningen till att så få utsläpp blir beivrade är de svårigheter som är förknippade med identifiering av det förorenande fartyget. För att komma till rätta med det problemet krävs samarbete på internationell nivå. har varit aktivt på det internationella planet när det gäller frågan om hur fartyg ska kunna identifieras på ett säkert sätt, och avser att även fortsättningsvis driva denna fråga.
frs · GO1260 · 2000-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:60 om beskattning av överskottsmedel från SPP har frågat mig om jag är beredd vidta åtgärder för att undvika att löneskatt tas ut två gånger på samma pensionspengar. Arbetsgivare betalar särskild löneskatt på pensionskostnader. Denna skatt motsvarar den del av arbetsgivaravgifterna som är att betrakta som skatt. Kostnader för tryggande av pensionsutfästelser exempelvis genom betalning av pensionsförsäkringspremie utgör underlag för särskild löneskatt. Avkastningen på långsiktigt bundet pensionssparande är föremål för beskattning genom s.k. avkastningsskatt som är lägre än bolagsskatten. har i ett förhandsbesked funnit att återbäring från tjänstepensionsförsäkring från SPP inte ska påverka beskattningsunderlaget enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader. Återbäringen bedömdes inte ha ett sådant samband med kommande premieinbetalningar att den kan gå i avräkning mot dessa. Beslutet fastställdes av Regeringsrätten. En rad frågeställningar är kopplade till den fråga som har ställts. Som ett exempel kan nämnas att de återbetalda medlen inte bara består av ursprungligen inbetalda utan även av avkastningen på dessa . Denna avkastning är föremål för lägre beskattning än i bolagssektorn. Man måste även ta hänsyn till att frågan gäller inte enbart hur den aktuella återbetalningen ska hanteras utan även den skattemässiga behandlingen av eventuell framtida återbetalning. Med hänsyn till detta och frågans komplexitet är jag inte nu beredd att lämna något besked i denna fråga.
frs · GO1261 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:61 om beslutsunderlag till infrastrukturpropositionen har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få fram rättvisande underlag inför arbetet med infrastrukturpropositionen. Bakgrunden är att () tillsammans med trafikverken tagit fram underlag för de långsiktiga investeringsplanerna i landet och att detta underlag enligt är missvisande för vad gäller sysselsättningen. Regeringen har begärt in ett underlagsmaterial från och trafikverken för att få en analys av vilka effekter olika inriktningar av utvecklingen av transportinfrastrukturen ger. Som ett underlag för analyserna används prognoser över omvärldsförutsättningar, t.ex. den framtida befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. har inte expertkunskaper inom dessa områden utan har använt sig av underlag från bl.a. Underlagsmaterialet från och trafikverken används inte för att göra bedömningar av enskilda åtgärder och innehåller inte heller någon redovisning av enskilda åtgärder. Jag är väl medveten om att det alltid finns osäkerheter i framtidsbedömningar. och trafikverken lyfter i sitt underlagsmaterial fram dessa osäkerheter och gör också känslighetsanalyser, bl.a. av vad en mer positiv sysselsättningsutveckling får för effekter på transporterna. Det är trafikverken och länen som i ett senare skede gör prioriteringen av vilka åtgärder som ska genomföras. Deras förslag förankras i sin tur med kommuner och länsstyrelser m.fl.