frs · GO1234 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:34 om Schengen har frågat utrikesministern om hon avser att verka för att den svenska gränskontrollen, med bl.a. kapacitet att behandla asylärenden, förstärks i samband med att går med i Schengen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Ett viktigt led i den demokratiska utvecklingen i är att människor ges möjlighet att fritt röra sig mellan länderna. togs passtvånget bort mellan de nordiska staterna. Demokratiseringen i östra innebar att människor kunde börja resa på ett sätt som vi bara inte kunnat drömma om. Rätten till fri rörlighet är en av EU:s grundläggande rättigheter. innebär i korthet att , och EU-länderna, utom och , bildar ett gemensamt kontrollområde. Personer som vistas inom området ska kunna röra sig fritt. Någon personkontroll vid passerandet av en inre gräns ska inte äga rum. För att inte denna fria rörlighet för personer ska leda till ökad gränsöverskridande brottslighet och illegal invandring förbinder sig staterna att för varandras räkning kontrollera sina yttre gränser enligt gemensamma normer. På det polisiära och det rättsliga området inrättas samarbete mellan staterna. och de övriga nordiska länderna planerar att delta operativt i samarbetet fr.o.m. . Med ledning av erfarenheterna i länder som deltar i , kan vårt operativa deltagande antas medföra att antalet asylsökande ökar. Minskningen av antalet asylsökande får därför bedömas som tillfällig. Vi måste också vara klara över att slopad personkontroll vid de inre gränserna gör det lättare för organisatörer av människosmuggling och kvinnohandel att agera inom Schengenområdet, när man väl befinner sig innanför den yttre gränsen. Det är därför viktigt att personkontrollen vid såväl den yttre gränsen som utlänningskontrollen inne i landet fungerar väl. Reformarbetet med att utveckla roll som central utlänningsmyndighet fortsätter. I rollen ligger att verket ska uppmärksamma problem och möjligheter på hela det migrationspolitiska fältet och aktivt söka samarbete med andra myndigheter, däribland polisen som är huvudansvarig för personkontrollen vid gränser. Inre utlänningskontroll utförs i enlighet med den bedömning myndigheterna gör av när, var och i vilken omfattning det finns behov av kontroller. För den kontroll som polisen, och i vissa fall , ska utföra finns en sådan bedömning i den nationella handlingsplan som , och har utarbetat. Bedömningen förefaller vara väl avvägd med utgångspunkt i förbud mot förtäckt gränskontroll och de förutsättningar svensk rätt ger för att utföra inre utlänningskontroll. Det är naturligtvis angeläget att myndigheterna genomför kontrollerna effektivt och i samverkan. Vägledande för arbetet är att kraven på rättssäkerhet och en human behandling av människor beaktas. Lagrådet har så sent som , med hänvisning till regeringsformens diskrimineringsförbud, avstyrkt ett förslag om utökade möjligheter att genomföra inre utlänningskontroll. Personkontrollen vid den yttre gränsen kommer att förstärkas. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att polisens resurser fram ska öka med . Bland de områden som de ökade resurserna ska användas till nämns gränskontrollen. För att ska kunna upprätthålla sina mål avseende handläggningstider föreslår regeringen i budgetpropositionen att förvaltningsanslag räknas upp med . Förutsättningarna är således goda för att polisen, och övriga berörda myndigheter ska kunna fullgöra sina åligganden. Regeringen kommer dock fortsatt att följa utvecklingen uppmärksamt.