ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121398 · 2000-09-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1398 om flyktingar och aboriginer i har frågat statsrådet vad hon avser göra för att förmå de australiska myndigheterna att tillåta FN att besöka och undersöka förhållandena bland flyktingar och aboriginer i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. FN:s internationella konventioner om mänskliga rättigheter och dess övervakningskommittéer är av grundläggande betydelse för att värna om de mänskliga rättigheterna. Alla stater som anslutit sig till konventionerna har förbundit sig att samarbeta med dess kommittéer. Den fråga reser hänger samman med att gjort en översyn av sitt samarbete med konventionskommittéerna och andra till FN knutna forum för mänskliga rättigheter. Detta har bl.a. gjorts mot bakgrund av den kritik som rests mot i kommittéerna om behandling av t.ex. aboriginer. Översynen har lett till en mer restriktiv australisk hållning till samarbetet med konventionskommittéerna. Detta har väckt kritik både i och internationellt. är känt som ett framstående land i arbetet för de mänskliga rättigheterna. Det borde ligga i den intresse att visa fortsatt beredvillighet och öppenhet mot de kommittéer vars uppgift är att övervaka de olika konventionernas efterlevnad inom området mänskliga rättigheter. Konventionernas styrka är deras universella karaktär och att övervakningen av de mänskliga rättigheternas efterlevnad sker oberoende av ett lands styrelseskick. Regeringen diskuterar nu med övriga EU-länder hur man kan förmå den att även i fortsättningen konstruktivt samarbeta med FN:s kommittéer för de mänskliga rättigheterna.
frs · GN121399 · 2000-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1399 om naturskolor har frågat mig om jag är beredd att vidtaga några åtgärder för att medverka till att de positiva erfarenheterna från naturskolorna sprids inom skolan. Regeringen har slagit fast att ska vara en ledande nation när det gäller utvecklingen till ett hållbart samhälle. Utbildning är en grundläggande förutsättning för att förverkliga en ekologiskt hållbar utveckling. Natur- och miljöundervisningen i skolan ska skapa intresse hos barn och ungdom för natur och miljö samt livsstilsfrågor i övrigt. En lokalt förankrad verksamhet krävs om arbetet med att föra in den ekologiska dimensionen i samhällsbygget ska lyckas. Positiva upplevelser i naturen är grunden för att förklara och för att förstå miljöfrågorna. Många kommuner använder naturskolan för att sprida kunskap om natur och kretsloppstänkande. Naturskolor är inte en reglerad verksamhet men finns i många kommuner. Det finns ett sjuttiotal naturskolor i landet, vars idé kan sammanfattas i att lära in ute. är ett nätverk för alla som arbetar med naturskolorna. Barn och elever kan komma på studiebesök hos naturskolan, som inte är ett hus utan ett arbetssätt. Naturskolan tillämpar ett undersökande arbetssätt och eleverna ges stor frihet i att själva ta initiativ och genomföra sina uppgifter. Naturskolorna ger aktiva elever och bedriver en uppskattad och viktig verksamhet, som kan utgöra ett stöd i skolornas arbete för en hållbar samhällsutveckling. Naturskolorna bedriver också kompetensutveckling av lärare. Miljöarbetet i skolorna stimuleras också genom inrättandet av miljöskolor. Utmärkelsen miljöskola har till syfte att stimulera miljöundervisningen i skolor genom att skolorna arbetar utifrån vissa kriterier. De kriterier som utarbetats och som ska vara uppfyllda omfattar helheten i skolan, dvs. både undervisningen och skolan som arbetsplats. Många skolor har anmält intresse för att erhålla utmärkelsen miljöskola. ger stöd till, följer upp och utvärderar skolornas arbete för att uppnå utmärkelsen. Det är också som ger utmärkelsen. Inrättandet av naturskolor bygger på lokala pedagogiska initiativ. Jag anser att den naturligaste spridningen av information är via de mötesplatser där deras företrädare möts. Information om naturskolorna ges genom en länk på under . Utöver information om miljöskolorna finns där information om , naturskolornas verksamhet samt adresser till samtliga naturskolor. Jag anser att information om naturskolorna och erfarenheterna av deras verksamhet har en god spridning och är därför inte beredd att vidta några åtgärder.
frs · GN121401 · 2000-09-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1401 om faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen om tidsbegränsat uppehållstillstånd har frågat mig när regeringen avser att publicera en faktapromemoria beträffande Europeiska kommissionens förslag till direktiv om tidsbegränsade uppehållstillstånd för massflykt. presenterade den 24maj 2000 ett provisoriskt förslag till rådets direktiv om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta. Det slutliga förslaget presenterades den 23juni. Arbetet med sammanställningen av faktapromemorian om kommissionsförslaget om tillfälligt skydd har slutförts och promemorian i ärendet (2000/01:2) har presenterats .
frs · GN121402 · 2000-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1402 om regionalt företagsstöd har frågat mig om jag avser att verka för att regionalpolitiskt företagsstöd kan lämnas till de företag som drabbats hårt av sommarens översvämningar. Bakgrunden till frågan är bl.a. de extra utgifter som i i Falu kommun fått av denna anledning. Låt mig först säga att det glädjande nog, enligt vad jag erfarit, inte tycks vara så många företag som direkt drabbats så hårt av översvämningarna att de fått stora ekonomiska problem. Däremot har många kommuner haft betydande utgifter och regeringen avser därför att sätta av för att täcka sådana utgifter de haft som inte ersätts av någon annan. Vad gäller regionalpolitiskt företagsstöd till så bedömer jag att den stödform som eventuellt kan komma i fråga är landsbygdsstöd. Bl.a. eftersom bolaget verkar i av i utpekat glesbygdsområde. Det är dock upp till att bedöma i vilken utsträckning de bestämmelser som gäller för landsbygdsstöd kan och bör tillämpas.
frs · GN121403 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1403 om polishögskola i har frågat vilka åtgärder näringsministern avser att vidta för att leva upp till de intentioner som föregått försvarsbeslutet om en helhetssyn i omställningsarbetet. Eftersom frågan särskilt gäller lokaliseringen av polisutbildningen faller den inom område och det ankommer på mig som justitieminister att besvara den. Omställningsarbetet är en process som riktar sig till kommunerna. Syftet är att stärka den strategiska förmågan, effektivisera utnyttjandet av befintliga resurser och höja attraktionskraften mot näringslivet. Härutöver kan det vara en möjlighet att lokalisera statliga verksamheter till dessa kommuner om de passar in i den framtidsvision som kommunerna har, eller avser att lägga fast. Självklart måste omställningsarbetet också bedrivas med utgångspunkt i intresset att alla statliga verksamheter ska bedrivas med hög kvalitet och på ett effektivt sätt. har beslutat att förlägga en del av den grundläggande polisutbildningen till . Avsikten är att därigenom förbättra utbildningskapaciteten och motverka de särskilda rekryteringssvårigheter som finns i glesbygdslänen. Regeringen har i budgetpropositionen för bedömt att det stora behovet av att utbilda nya poliser kräver att utbildningen förläggs också till en tredje ort. Det är emellertid som handlägger den frågan. Styrelsen har fastställt de krav som bör gälla för att en ort ska komma i fråga för en etablering. Ett sådant krav är att det måste finnas ett universitet eller en högskola med lämplig profil på orten. Genom ett beslut fann att orterna , , och uppfyller dessa krav.
frs · GN121405 · 2000-09-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1405 om åtgärder mot ökad narkotikaanvändning har frågat mig om jag avser att vidta några omedelbara åtgärder med anledning av de alarmerande uppgifter som framkommer i tendensrapporten utgiven av och Narkotikaupplysning (CAN). Låt mig börja med att säga att jag delar den djupa oro som ger uttryck för, med anledning av innehållet i rapporten. Regeringen är på intet sätt ovetande och ser med oro på de indikationer som ges om ökat missbruk. Jag kan försäkra att regeringen följer utvecklingen noga. Eventuella åtgärder på det nationella området kommer i förekommande fall att ske efter beredning av betänkande som kommer att redovisas . Den liberala inställning till narkotika i vår omvärld, som åberopar, är naturligtvis något som kontinuerligt motarbetas i olika internationella fora. Vi har i olika instanser och på flera betydelsefulla punkter fått gehör för våra synpunkter. Exempel på sådana organ där vi direkt påverkat utvecklingen är Pompidougrupp för narkotikafrågor, samt i narkotikasamarbetet inom EU. har här aktivt påverkat utvecklingen genom att våra värderingar nu delvis anger inriktningen i betydelsefulla texter och dokument.
frs · GN121406 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1406 om och Ystads tingsrätter och 1407 om sammanläggning av tingsrätter i nordvästra har frågat justitieministern vilka initiativ som ministern avser att vidta för att ett beslut i frågan om sammanläggning av tingsrätterna i och samt av tingsrätterna i , och Klippan föregås av en gedigen analys av lokalsituationen och lokalkostnaderna vid en eventuell sammanläggning av domstolarna. Ansvaret för frågor om domstolarnas lokaler ligger på . Det innebär att verket tillsammans med alla domstolar i landet kontinuerligt ser över domstolarnas behov av lokaler. I arbetet ingår bl.a. att hyra nya lokaler när de behov som finns inte kan tillgodoses i befintliga lokaler och att avveckla lokaler som det inte längre finns behov av. Ett bra exempel på hur lokalfrågor tas om hand vid organisationsförändringar är de sju tingsrätter som ska svara för fastighetsinskrivningen. och de berörda tingsrätterna har under mindre än löst de relativt omfattande lokalfrågor som följer av reformen. Jag är övertygad om att och berörda tingsrätter också kommer att lösa de förändrade lokalbehov som reformeringen av domstolsväsendet i övrigt kan ge upphov till. I de konkreta fall som berör har jag inhämtat att såvitt gäller pågår ett arbete av och med att se över lokalerna eftersom dessa redan i den befintliga organisationen av bl.a. säkerhetsskäl behöver förändras. När det gäller har ledningarna för såväl Ystads som tingsrätter bedömt att verksamheten i de bägge domstolarna kommer att få plats i den nuvarande fastigheten i . De organisationsförändringar som genomförs syftar till att säkerställa en hög kvalitet i allt dömande. ska nå högt ställda mål för snabbhet och service som den tillgodoser medborgarnas berättigade krav på geografisk närhet. I detta arbete kan inte enbart lokalfrågan vara avgörande. Om de organisationsförändringar som genomförs innebär att resurser som tidigare lagts på lokaler frigörs för den dömande verksamheten är det naturligtvis välkommet. Jag vill också påpeka att det pågår ett arbete med att förbättra säkerheten i våra domstolar. I vissa fall kan det innebära att befintliga lokaler måste överges eftersom god säkerhet inte kan uppnås i dessa, bl.a. beroende på att många tingshus är K-märkta. Sammanfattningsvis är det alltså så att den gedigna analys av lokalsituationen och lokalkostnaderna vid en eventuell sammanläggning av tingsrätterna i och och mellan tingsrätterna i , och som efterfrågar görs och också fortsättningsvis kommer att göras av tillsammans med domstolarna.
frs · GN121407 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1406 om och Ystads tingsrätter och 1407 om sammanläggning av tingsrätter i nordvästra har frågat justitieministern vilka initiativ som ministern avser att vidta för att ett beslut i frågan om sammanläggning av tingsrätterna i och samt av tingsrätterna i , och Klippan föregås av en gedigen analys av lokalsituationen och lokalkostnaderna vid en eventuell sammanläggning av domstolarna. Ansvaret för frågor om domstolarnas lokaler ligger på . Det innebär att verket tillsammans med alla domstolar i landet kontinuerligt ser över domstolarnas behov av lokaler. I arbetet ingår bl.a. att hyra nya lokaler när de behov som finns inte kan tillgodoses i befintliga lokaler och att avveckla lokaler som det inte längre finns behov av. Ett bra exempel på hur lokalfrågor tas om hand vid organisationsförändringar är de sju tingsrätter som ska svara för fastighetsinskrivningen. och de berörda tingsrätterna har under mindre än löst de relativt omfattande lokalfrågor som följer av reformen. Jag är övertygad om att och berörda tingsrätter också kommer att lösa de förändrade lokalbehov som reformeringen av domstolsväsendet i övrigt kan ge upphov till. I de konkreta fall som berör har jag inhämtat att såvitt gäller pågår ett arbete av och med att se över lokalerna eftersom dessa redan i den befintliga organisationen av bl.a. säkerhetsskäl behöver förändras. När det gäller har ledningarna för såväl Ystads som tingsrätter bedömt att verksamheten i de bägge domstolarna kommer att få plats i den nuvarande fastigheten i . De organisationsförändringar som genomförs syftar till att säkerställa en hög kvalitet i allt dömande. ska nå högt ställda mål för snabbhet och service som den tillgodoser medborgarnas berättigade krav på geografisk närhet. I detta arbete kan inte enbart lokalfrågan vara avgörande. Om de organisationsförändringar som genomförs innebär att resurser som tidigare lagts på lokaler frigörs för den dömande verksamheten är det naturligtvis välkommet. Jag vill också påpeka att det pågår ett arbete med att förbättra säkerheten i våra domstolar. I vissa fall kan det innebära att befintliga lokaler måste överges eftersom god säkerhet inte kan uppnås i dessa, bl.a. beroende på att många tingshus är K-märkta. Sammanfattningsvis är det alltså så att den gedigna analys av lokalsituationen och lokalkostnaderna vid en eventuell sammanläggning av tingsrätterna i och och mellan tingsrätterna i , och som efterfrågar görs och också fortsättningsvis kommer att göras av tillsammans med domstolarna.
frs · GN121408 · 2000-09-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1408 om kommundelningar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta kommundelningar i enlighet med beslut (bet. 1998/99:KU21, rskr. 1998/99:163). beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté som bl.a. ska göra en översyn av bestämmelserna i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting (indelningslagen), i vilka förutsättningarna för att genomföra en indelningsändring läggs fast. Kommittén ska bl.a. se över hur de procedurer som har samband med kommundelningar kan underlättas, dvs. hur ärendena utreds, vem som beslutar samt möjligheten att genomföra en snabb indelningsändring när beslut väl fattas. Kommittén ska också göra en utvärdering av de allmänna kommunaldemokratiska erfarenheterna från de kommundelningar som genomförts . Kommittén ska enligt sina direktiv redovisa sitt arbete senast den 1februari 2001. Mot bakgrund av att bestämmelserna i indelningslagen nu ses över, är min bedömning att det inte finns anledning att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GN121409 · 2000-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1409 om omhändertagande av animaliskt högriskavfall har frågat vad miljöministern avser att göra så att EU:s beslut, vad gäller omhändertagande av animaliskt avfall, kan uppfyllas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. besvarade jag en interpellation i som gällde omhändertagande och destruktion av animaliskt avfall och besvarade jag en riksdagsfråga med samma sakinnehåll. Interpellationen gällde framför allt förhållandena gällande anläggningen i . I mitt interpellationssvar redogjorde jag bl.a. för bestämmelserna som gäller omhändertagande av animaliskt avfall, både s.k. högriskavfall, som bl.a. innefattar kadaver, och lågriskavfall. Bestämmelserna innebär att dessa avfallskategorier ska omhändertas och destrueras i särskilda anläggningar för att förhindra smittspridning, men också av miljöskyddsskäl. Förutom dessa riskmaterial tillkommer fr.o.m. den 1oktober , genom ett EG-beslut, en skyldighet att omhänderta s.k. specificerat riskmaterial (SRM). Bestämmelsen har tillkommit i syfte att förhindra spridning av BSE-smitta och medför att volymerna animaliskt riskmaterial kommer att öka. inbjöd jag till ett möte mellan företrädare för berörda departement, myndigheter och animalieproduktionens organisationer för att diskutera hanteringen av det animaliska avfallet. Det är den berörda näringens ansvar att tillse att det animaliska avfallet tas om hand på ett sätt som är i överensstämmelse med gällande lagstiftning på området. Jag vet att näringen tillsammans med arbetar för att finna lämpliga lösningar på avfallsproblemet. Detta arbete pågår och jag är övertygad om att trots den korta tid som återstår till den 1oktober, sådana lösningar, om än tillfälliga, kommer att finnas på plats när bestämmelserna träder i kraft.
frs · GN121410 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1410 om ändring av fastighetsmäklarlagen har frågat justitieministern vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta med anledning av tillkännagivande om ändring av fastighetsmäklarlagen. Innebörden av tillkännagivandet är att den som förmedlar en företagsöverlåtelse där en fastighet ingår i rörelsen själv ska kunna hantera hela förmedlingsuppdraget och att säljaren alltså inte ska behöva vända sig även till en fastighetsmäklare. Avsikten är att den aktuella frågan ska tas upp antingen inom ramen för den utvärdering av fastighetsmäklarlagen som planeras eller i något annat lämpligt sammanhang. Arbetet bör kunna sättas i gång .
frs · GN121411 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1411 om statsbidrag till handikappförbunden har frågat mig om jag avser att ändra reglerna för statsbidrag till handikapporganisationer så att organisationer som ska garanteras bidrag . Bakgrunden till frågan är att av har fått avslag på sin ansökan om bidrag med motiveringen att föreningen inte uppfyller villkoren för bidrag. Reglerna för statsbidrag till handikapporganisationer finns i förordningen (SFS 2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Förordningen trädde i kraft den 1juli 2000 och har tillämpats endast . har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera effekterna av de nya reglerna, särskilt för de mindre organisationerna. Det är, enligt min uppfattning, för tidigt att dra några slutsatser av hur reglerna fungerar och jag har därför inte för avsikt att nu göra några förändringar.
frs · GN121412 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1412 om handikapp- och äldreomsorg har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att handikappomsorg och äldreomsorg ska redovisas var för sig. Jag instämmer i konstaterande att funktionshindrade aktiva personer på grund av sitt funktionshinder kan ha andra behov av stöd än äldreomsorg. På samma sätt bör inte heller redovisningen av handikappomsorgen och äldreomsorgen sammanblandas. har på regeringens uppdrag gjort en övergripande utredning av de tekniska möjligheterna för en individbaserad statistik som förhoppningsvis på ett bättre sätt än dagens redovisning ska kunna skilja på insatser till personer på grund av funktionshinder respektive åldersbetingade orsaker. Regeringen har gett i uppdrag att som ett ytterligare steg utreda de frågor om etik och sekretess som aktualiserats i samband med den första rapporten. Den ekonomiska redovisningen från kommunerna som ska redovisas var för sig har förbättrats men kan bli ännu bättre. Det är en stor omställning för kommunerna som måste få ta . I budgetpropositionen för har regeringen också tagit ett steg mot en tydligare redovisning genom att dela upp handikappolitik och äldrepolitik i två olika politikområden.
frs · GN121413 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1413 om transportkostnader för studerande i har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa resekostnadsfrågan för studerande i . Frågan om de studerandes möjlighet att kunna resa över till en rimlig kostnad för att kunna gå utbildning och kurser på andra sidan är naturligtvis en viktig fråga. Det är också av stor vikt att studenterna får en så korrekt information som möjligt om gällande villkor innan de påbörjar en utbildning. Detta gäller givetvis också de studenter som kommer att påbörja den gemensamma dansk-svenska hortonomutbildningen som startar , vilka är de studenter som särskilt refererar till i sin fråga. I är det så att studentrabatter alltid är föremål för förhandlingar mellan studentorganisationer och den part som tillhandahåller rabatten, utan regeringens inblandning. Detta gäller oavsett om rabatten ges av ett statligt affärsverk, såsom SJ, ett länstrafikbolag, som t.ex. Skånetrafiken, eller ett privat bolag, t.ex. ett gym. En arbetsgrupp har haft att bereda frågor som aktualiserats med anledning av och frågan om resekostnaden har varit föremål för diskussion i gruppen. Detta har, enligt den information jag har erhållit, resulterat i att Skånetrafiken ger studenter en rabatt på på ordinarie priser på månadskort för resa med tåg över . Detta innebär en kostnad på för ett månadskort beroende på resans längd. Månadskorten är inte personliga utan de kan med fördel användas av flera studenter. Förhandlingarna om resekostnaden är emellertid ännu inte slutförda. Vissa justeringar till förmån för studenterna kan fortfarande komma att ske. Frågan om studenternas möjlighet att till en rimlig kostnad kunna bedriva studier på båda sidorna om ska således i första hand lösas på lokal nivå. Detta gäller såväl för SLU:s studenter som för övriga studenter i .
frs · GN121414 · 2000-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1414 om Kunskapsbygget @ det livslånga lärandet har frågat utbildningsministern om regeringen har för avsikt att bredda förberedelsearbetet av den vuxenutbildningspolitiska propositionen till flera politikområden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag håller med om att vuxenutbildningsfrågorna insatta i ett perspektiv av livslångt lärande berör flera politikområden. Jag vill poängtera att när föreläggs en proposition så är det alltid regeringen som föreslår den genom ett kollektivt beslut. För att regeringen ska kunna ta ett sådant beslut krävs ett brett beredningsarbete som involverar flera politikområden. Det är självklart att även beredningsarbetet med propositionen om vuxnas lärande kommer att genomföras på detta sätt.
frs · GN121415 · 2000-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1415 om expropriationslagens ersättningsregler har frågat justitieministern när den aviserade analysen av expropriationslagens ersättningsregler kommer att påbörjas och när resultat och slutsatser beräknas kunna föreligga. Som har noterat anges i verksamhetsplan för att det kommer att göras en analys av lämpligheten av expropriationslagens ersättningsregler när det gäller expropriationsföretag med kommersiell natur. Ärendet bereds i . Det är inte nu möjligt att säga när resultat och slutsatser kan föreligga.
frs · GN121416 · 2000-09-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1416 om statens aktieaffärer har frågat mig om vilka skäl som ligger bakom statens köp av aktier i (). Staten spelade som bekant en betydande roll vid sammanslagningen mellan OM och . I samband därmed förvärvade staten aktier i och dess ägarandel uppgick efter samgåendet till 7,. Staten deklarerade då att den avsåg att uppnå ett ägande i OM på . Staten har därför ökat sitt aktieinnehav i OM från 7,7 till 9,. Att det finns en väl fungerande och konkurrenskraftig finansiell sektor är ett viktigt samhällsintresse. möjligheter att utgöra en attraktiv finansmarknad är i hög grad beroende av den finansiella infrastrukturen. En stark finansiell sektor innebär väsentliga fördelar för näringsliv, sysselsättning och ekonomisk utveckling. Som ägare i bolaget får staten både insyn och inflytande i en central verksamhet på den svenska finansmarknaden.