ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12158 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:158 om krockkuddar (airbag) har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att resultaten från den arbetsgrupp som bildades av 1999 för att bevaka riskerna med hantering av krockkuddar ska presenteras . Bakgrunden till frågan är de mekaniska och kemiska risker som uppkommer för förare och passagerare när krockkudden aktiveras eller räddningspersonal ska öppna krockade fordon med ej utlösta krockkuddar. Först vill jag i likhet med frågeställaren framhålla att krockkudden har en livräddande funktion som sparar många liv och lidande. De påtalade problemen gäller främst den första generationen krockkuddar. är det kemiska innehållet inte lika vådligt och doseringen avpassad efter hastigheten. Efter larmrapporter om skadeverkningar av krockkuddar tog initiativ till en arbetsgrupp för att utarbeta gemensamma riktlinjer för myndigheternas hantering av problemet. I arbetsgruppen ingick förutom företrädare för Arbetarskyddsstyrelsen, och . Arbetsgruppen konstaterade dock att riskerna kraftigt överdrivits. Därmed minskade intresset för ett gemensamt informationsmaterial och bedömde att det saknades förutsättningar för att driva frågan vidare. Myndigheterna har därefter fortsatt att behandla de problem som uppkommer i samband med hantering av krockkuddar inom sina ansvarsområden. Jag ser ingen anledning att ifrågasätta ställningstagande i denna fråga.
frs · GO12159 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:159 om dröjsmålsränta vid felaktig hantering av har frågat mig om jag är beredd att ta ett initiativ så att personer som drabbas av felaktig hantering hos får rätt till dröjsmålsränta. Några bestämmelser om att ränta ska utges på pension eller annan ersättning som utges enligt lagen om allmän försäkring finns inte. Gällande principer inom skadeståndsrätten innebär emellertid att ersättning för ränteförlust kan utges såsom skadestånd. Staten kan här åläggas ett skadeståndsansvar för skada som har vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning i verksamhet för vars fullgörande staten svarar. För sådant skadeståndsansvar räcker det dock inte att en fråga har bedömts juridiskt felaktigt eller på annat sätt feltolkats. Det krävs att en enskild på grund av felaktig handläggning skulle ha haft rätt till en högre ersättning än vad som tidigare beslutats om. Härigenom kan staten således komma att få ersätta eventuell ränteförlust (ren förmögenhetsskada) genom skadestånd grundat på skadeståndslagens bestämmelser. Det har inte diskuterats om förmögenhetsskada ska hanteras på annat sätt än genom skadestånd och jag har inte för avsikt att aktualisera denna fråga.
frs · GO12160 · 2000-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:160 om kärnkraften i har frågat mig om regeringen i linje med vår egen avveckling av kärnkraft avser att söka påverka Europeiska () och andra internationella investeringsinstitutioner, när överväger krediter och stöd till reaktorerna i . Frågan är föranledd av eventuella medfinansiering av färdigställandet av de två ukrainska kärnkraftreaktorerna Khmelnitsky 2 och Rivne 4 (K2/R4). Syftet med projektet /R4 är att ersätta för det energibortfall som stängningen av det säkerhetsmässigt undermåliga Tjernobylkraftverket medför. Från ukrainskt håll har det framhållits att tillgång till ersättningsenergi är en förutsättning för stängningen av Tjernobyl och att färdigställandet av K2/R4 är det rimligaste sättet att åstadkomma detta. För medverkan i K2/kräver att en rad finansiella, miljömässiga och säkerhetsmässiga villkor uppfylls. Förhandlingarna mellan och kring dessa villkor har varit svåra att slutföra. Därför har projektberedningen ännu inte utmynnat i något konkret förslag som kunnat läggas fram för bankens styrelse. Regeringen anser att vi från svensk sida bör invänta ett konkret underlag innan vi tar ställning till projektet. ståndpunkt kommer därefter att utformas efter en sammanvägning av K2/R4-frågans alla aspekter, inklusive de finansiella, miljömässiga och säkerhetsmässiga. Vi har fått indikationer på att kommer att presentera ett projektunderlag .
frs · GO12162 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:162 om farliga sjötransporter har frågat miljöministern om regeringen, inte minst som är ordförandeland i EU under det kommande halvåret, avser att bidra till att påverka arbetet med att minska riskerna med transporter av farliga ämnen till havs. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är i högsta grad angeläget att säkerheten hos fartyg är så hög att olyckor förhindras, liksom det är angeläget att avsiktliga utsläpp av skadliga ämnen till sjöss stoppas. bereds ett flertal åtgärdsförslag som syftar till ökad säkerhet och minskade utsläpp, både nationellt och inom EU. Mot bakgrund av oljetanksfartyget förlisning lämnade ett meddelande om säkerheten vid oljetransporter till sjöss, innehållande förslag till tre rättsakter. I korthet innebär förslagen att en mer omfattande hamnstatskontroll av undermåliga fartyg i europeiska farvatten införs, att kraven på och kontrollen av klassificeringssällskapen skärps samt att utfasningen av oljetanksfartyg med enkelskrov påskyndas. stöder aktivt dessa förslag. Vi är dock av uppfattningen att regler om en påskyndad utfasning av enkelskrovsfartyg i första hand bör antas inom ramen för den internationella sjöfartsorganisationen . EU:s transportministrar har enats om en gemensam handlingsstrategi för arbetet inom IMO och ett beslut av IMO är att vänta . I sitt meddelande har kommissionen vidare aviserat kompletterande åtgärdsförslag . Dessa förslag är tänkta att handla om en systematisering av informationsutbytet mellan alla aktörer inom sjöfartssektorn, en förbättrad övervakning av sjöfarten, ett eventuellt inrättande av en europeisk byrå för sjösäkerhet samt ökat ansvar för olika aktörer som är inblandade i oljetransporter till sjöss. kommer, inte minst i rollen som ordförandeland i EU, att aktivt verka för att förslagen på detta område får en effektiv behandling och leder till beslut som verkligen bidrar till förstärkt sjösäkerhet och minskad förorening av den miljön. undrar också över svårigheterna att finna vem som är skyldig till utsläppen i och varför de skyldiga ständigt tycks gå fria. pågår arbete med betänkande Att komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158). Betänkandet innehåller en mängd förslag till lagändringar för att förbättra de rättsliga möjligheterna att beivra olagliga oljeutsläpp. Regeringen avser att överlämna en proposition till . Slutligen vill jag nämna att den främsta anledningen till att så få utsläpp blir beivrade är de svårigheter som är förknippade med identifiering av det förorenande fartyget. För att komma till rätta med det problemet krävs internationellt samarbete. har varit aktivt på det internationella planet när det gäller frågan om hur fartyg ska kunna identifieras på ett säkert sätt och avser att även fortsättningsvis driva denna fråga.
frs · GO12163 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:163 om betalningsanmärkning efter skuldsanering har frågat vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att personer som genomgått skuldsanering ska få sina gamla betalningsanmärkningar gallrade ur registren tidigare än vad som är fallet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan om när en uppgift om skuldsanering ska gallras övervägs inom och kommer att tas upp i en departementspromemoria tillsammans med andra frågor som gäller skuldsanering. Det har tyvärr inte varit möjligt att hålla en tidigare uppgjord tidsplan. Avsikten är att promemorian ska kunna remitteras . Det är ännu för tidigt att ta ställning i sak. Det står dock klart att det bl.a. måste göras en avvägning mellan kreditlivets intresse av att kreditupplysningar är så fullständiga och rättvisande som möjligt och privatpersoners intresse av att inte ekonomiska svårigheter orimligt länge begränsar det ekonomiska handlingsutrymmet.
frs · GO12164 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:164 om arbetstidsförkortning och pensioner har frågat mig vad jag avser att göra för att stoppa en påtvingad arbetstidsförkortning som kan leda till att pensionerna urholkas @ även för dem som inte får ta del av själva arbetstidsförkortningen. Inte minst med tanke på att andelen äldre i befolkningen ökar är det väsentligt att stimulera ett ökat arbetsutbud för att göra det möjligt att finansiera framtida åtaganden inom vård och omsorg. Det nya pensionssystemet med sitt starka samband mellan arbetsinkomst och pensionsrätt är ett exempel på reformer som syftar till att stimulera ett ökat utbud av arbetskraft. En kraftig sänkning av veckoarbetstiden skulle drabba pensionärerna hårt. Om tillväxten i samhället tas ut som förkortad arbetstid för dem som jobbar får pensionärerna ingen del av tillväxten. Regeringen förespråkar därför inte en generell sänkning av veckoarbetstiden. finns det skäl att vara orolig för hur arbetsutbudet påverkas av den ökning i stressrelaterade arbetsskador och sjukfrånvaro som vi kan notera. Regeringen menar att ett ökat inflytande över arbetstiden för individen är en av de absolut viktigaste reformerna för att minska stressen i arbetslivet och därmed främja ett ökat arbetsutbud. Arbetstidslagen och semesterlagen ska utredas i syfte att bl.a. öka den enskilda arbetstagarens inflytande över arbetstiden. Regeringen vill också införa en ny lag som ger arbetstagarna rätt till ytterligare fem dagars betald ledighet. Individen ska själv avgöra hur man tar ut ledigheten. Den arbetstagare som så önskar ska också kunna ta ut förmånen i pengar.
frs · GO12165 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:165 om bostadsproblem för synskadade har frågat vilka åtgärder han ämnar vidta för att stödja synskadade studenter att snabbare lösa bostadsproblemet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag poängtera betydelsen av att tillgången på bostäder för studenter motsvarar efterfrågan på ett tillfredsställande sätt. På vissa tillväxtorter råder dock en besvärande brist. En sådan brist leder naturligtvis till problem för studenterna, även de synskadade. Jag vill därför erinra att regeringen har avsatt för stöd till investeringar och för anordnande av studentbostäder. Förslaget innebär att det blir möjligt att lämna bidrag till en produktion av ca 10 000 studentlägenheter. Härutöver vill jag peka på att på regeringens uppdrag har förändrat standardkraven för studentbostäder så att produktionskostnaderna kan sänkas med 20 000@30 000 kr per lägenhet. Dessa förändringar har kunnat ske utan att kraven på tillgänglighet och användbarhet har åsidosatts. Jag räknar med att ovan angivna åtgärder ska leda till att produktionen av studentbostäder ökar och avser inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GO12166 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:166 om läkemedelsbiverkningar har frågat mig vad regeringen avser att göra för att säkra biverkningsrapporteringen av läkemedel mot bakgrund av att antalet rapporterade läkemedelsbiverkningar har gått ned jämfört enligt en sammanställning från . Systemet för rapportering av biverkningar från hälso- och sjukvårdspersonal är ett viktigt verktyg för att hitta signaler om nya, allvarliga biverkningar, särskilt de som är sällsynta. Sådana system ska enligt EU-lagstiftningen finnas inom alla medlemsstater. uppger att rapporteringen av biverkningar av läkemedel går i vågor bl.a. beroende på vilka läkemedel som finns på marknaden och hur länge de varit i bruk. Vissa läkemedel som "lyckopiller" eller nya vaccingrupper har ofta tilldragit sig tillfälligt stort intresse av förskrivarna. har man inom hela kunnat se en något nedåtgående trend i biverkningsrapporteringen vilken kan förklaras bl.a. av den ökande belastningen på sjukvårdens personal. har utvecklat ett nära samarbete med sjukvården genom att etablera regionala biverkningsenheter på alla universitetssjukhus i landet. Detta har medfört en ökad kvalitet på rapporteringen och ett snabbare gensvar till rapportören vilket å sin sida har ökat intresset att medverka i biverkningsrapporteringen. Verket arbetar också aktivt med utvecklingen av elektroniska medier för att göra rapporteringen enklare och mer informativ. Vidare deltar verket i uppföljningen av stora patientgrupper där det kan vara svårt att bedöma de enskilda biverkningsrapporterna, bl.a. när det gäller hivpatienter eller patienter med ledgångsreumatism. Mot denna bakgrund avser jag inte att ta något initiativ för att ytterligare säkra biverkningsrapporteringen av läkemedel.
frs · GO12168 · 2000-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:168 om kvaliteten i informationen om premiepensionsfonder har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon avser att vidta för att öka kvaliteten i informationen till de som väljer premiepensionsfonder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I fondkatalog finns information om de fonder och fondförvaltare som premiespararna kan välja mellan. Innehållet baseras på information från fondförvaltarna. Katalogen innehåller uppgift om den förvaltningsavgift fonden tar ut av fondandelsägarna. Några uppgifter om courtagekostnader har däremot inte tagits med. Det beror bl.a. på att sådan information inte finns för nystartade fonder. Mer detaljerad information om varje enskild fonds placeringsstrategi och i förekommande fall uppgift om den totala kostnaden som en fond tar ut, totalkostnadsandel (TKA), kan fås genom att beställa ett fondfaktablad hos . Motsvarande information finns även på myndighetens hemsida. har informerat mig om att myndigheten håller på att se över vilken information som ska finnas med i nästa version av fondkatalogen. Myndigheten avser bl.a. att genomföra en större kundundersökning där spararna tillfrågas vad de anser om materialet i katalogen. Jag förväntar mig att detta arbete kommer att leda till att så mycket information som möjligt finns med om fondernas avgifter och placeringsstrategi. Jag förväntar mig också att fonderna själva kommer att se över den information som de lämnar till .
frs · GO12169 · 2000-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:169 om fördröjt svar har frågat mig när jag är redo att ge besked om huruvida jag är beredd att vidta åtgärder för att undvika att löneskatt tas ut två gånger på samma pensionspengar. Jag har i ett frågesvar till sagt att jag inte är beredd att lämna något besked på hennes fråga om regeringen avser att vidta åtgärder för att undvika att löneskatt tas ut två gånger på samma pensionspengar. I mitt frågesvar pekade jag bl.a. på frågans komplexitet. Jag är inte heller beredd att lämna något besked i den aktuella frågan.
frs · GO12170 · 2000-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:170 om regler för EU-moped har frågat mig vad jag avser att göra för att förenkla reglerna för både utbildare och ungdomar som vill skaffa sig ett förarbevis för EU-moped. Bakgrunden till frågan är det begränsade antalet utbildningsplatser och examinatorer i landet för dem som önskar erhålla förarbevis för att köra moped klass I (den s.k. EU-mopeden). Reglerna för det nya förarbeviset för EU-moped trädde i kraft . Utbildningskraven har, enligt intentioner, utformats så enkla som möjligt. Den nya utbildningsformen har emellertid inneburit krav på att inom en relativt kort tidsrymd organisera en helt ny utbildnings- och examinatorverksamhet. Den har också förutsatt samverkan, intresse och kunskapsuppbyggnad från de berörda organisationerna. Det har tagit tid att komma i gång med den nya verksamheten och den regionala spridningen av utbildningmöjligheterna har i inledningsskedet varit ojämn. Enligt uppgift från är antalet godkända utbildare och examinatorer för förarbevis för moped klass I drygt 40 stycken i landet. En del av dessa bedriver sin verksamhet på flera platser men den är koncentrerad till de tätast befolkade områdena. Antalet godkända utbildare och examinatorer ökar och bör en godtagbar täckning över landet nås. Eftersom reglerna för utbildning har utformats så enkelt som möjligt ser jag inte något behov av att ändra dem . Om antalet examinatorer och utbildare inte skulle öka i önskvärd omfattning kan det dock bli aktuellt med ytterligare åtgärder.
frs · GO12171 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:171 om tobaksreklam har frågat mig om regeringen avser att föreslå en skärpning av förbudet mot direkt tobaksreklam i enlighet med förslaget i den tidigare propositionen, eller om andra restriktioner planeras som effektivt och kan bromsa marknadsföringen av tobak. har ställt denna fråga med anledning av ett tobaksbolags marknadsföring av cigaretter på s.k. release-partyn. Frågan om ifrågavarande aktiviteters överensstämmelse med lagstiftningen har anmälts till , som är den myndighet som har tillsyn över bestämmelserna om marknadsföring av tobaksvaror. Jag kommer att följa verkets prövning av ärendet. Om det visar sig att den nuvarande lagstiftningen inte är tillräcklig avser jag att återkomma med förslag till åtgärder.
frs · GO12172 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:172 om rättsskydd för personer med demens har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att stärka rättsskyddet för personer med diagnosen demens. Först och främst vill jag säga att det är oacceptabelt att man inom vården låser in personer. Det handlar i hög grad om att anpassa stödet till den enskildes behov. Situationen inom vård och omsorg för vuxna med nedsatt beslutsförmåga, dvs. personer med demenssjukdomar, vissa former av utvecklingsstörning och andra sjukdomar, har uppmärksammats i flera utredningar . Regeringen avser tillsätta en utredning som får i uppdrag att se över hur man kan stärka skyddet för personer med nedsatt beslutsförmåga bl.a. personer med demenssjukdomar.
frs · GO12173 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:173 om hemkunskap och konsumentkunskap i har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att i skolan stärka hemmets roll i en demokratisk medborgarfostran. Utbildning om och för hemmet är enligt frågeställaren en viktig medborgarutbildning för alla elever. tar upp viktiga frågor som bl.a. rör skolans arbete med värdegrunden. Värdegrunden i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) tar tydligt upp demokrati och jämställdhet mellan kvinnor och män som grundläggande värden som vårt samhälle vilar på och som skolan har en uppgift att förmedla och förankra hos eleverna. Läroplanen betonar också att skolan i sitt arbete ska samverka med hemmen och att skolan och vårdnadshavarna har ett gemensamt ansvar för barns och ungdomars utveckling och lärande. I samband med att kursplanerna för reviderades ändrades innehållet i ämnet hemkunskap och benämningen på ämnet till hem- och konsumentkunskap. Ändringen gjordes i syfte att stärka betydelsen av kunskaper för livet i hem och familj samt förståelse för det värde dessa kunskaper har för människa, samhälle och natur. Ett demokratiskt och jämställt samhälle förutsätter att kvinnor och män har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Ämnet hem- och konsumentkunskap utvecklar flickors och pojkars identitet genom att ge erfarenheter av och kunskaper om sambanden mellan jämställdhet och verksamheterna i hushållet. Syftet är att ge beredskap för att leva och agera tillsammans i ett samhälle med mångfald. Av kursplanen för hem- och konsumentkunskap framgår att skolan bl.a. ska sträva efter att eleven utvecklar tilltro till den egna förmågan att självständigt och tillsammans med andra utföra uppgifter i hushållet samt utvecklar ett reflekterande förhållningssätt till dessa. Undervisningen ska också sträva efter att eleven praktiserar ett demokratiskt och jämställt förhållningssätt samt erfar och förstår dess betydelse för hushållets verksamheter och för relationer mellan människor. Undervisningen i hem- och konsumentkunskap handlar också om en medveten användning av resurser och om att stärka elevens tillit till sin egen förmåga att handla och interagera med andra. Med resurshushållning avses hushållning med såväl mänskliga som ekonomiska och andra materiella resurser och naturresurser, både lokalt och globalt. Förståelsen av samspelet mellan hushåll, samhälle och natur utgör grunden för elevens aktiva deltagande i formandet av en medveten livsstil och ett hållbart samhälle. Det är min mening att skolan med det innehåll och de mål som regeringen beslutat för ämnet hem- och konsumentkunskap i i hög grad bidrar till att stärka hemmets roll i en demokratisk medborgarfostran. Härtill ska läggas annat arbete mellan skolan och hemmet rörande elevernas lärande och personliga utveckling. Jag är inte beredd att nu vidta några andra särskilda åtgärder rörande hemmets roll i elevers demokratiska medborgarfostran.
frs · GO12174 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:174 om friskolor har frågat vad jag avser att göra för att tillse att kommunerna inte särbehandlar fristående skolor negativt vad beträffar plan- och byggfrågor. hävdar att kommun särbehandlar den fristående skolan negativt, jämfört med kommunens egna skolor, genom att vara ointresserad av att bevilja skolan tillstånd för de lokaler skolan själv har funnit och av att hjälpa skolan att finna andra lämpliga lokaler. Jag går inte in på det enskilda fallet utan håller mitt svar på principiell nivå. Det är självklart så att en kommun i sin myndighetsutövning ska följa gällande bestämmelser för plan- och byggärenden. Men det är den enskilda skolhuvudmannens uppgift att själv anskaffa lämpliga lokaler. Det är, enligt min mening, inte rimligt att begära att det är kommunens uppgift att förse fristående skolor med lokaler, även om det inte är något som hindrar att så sker.
frs · GO12175 · 2000-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:175 om pris- och löneomräkning har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att pris- och löneomräkningen på anslaget Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel ska användas för det ändamål det är avsett för och inte som en generell anslagsuppräkning för regionerna. Under anslaget Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel beräknas medel för statsbidrag till regionala kulturinstitutioner i , och . Anslaget pris- och löneomräknas på samma sätt som övriga bidragsanslag till regionala kulturinstitutioner. I dessa tre län har självstyrelseorganen enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, från övertagit befogenheten att fördela statsbidrag till regionala kulturinstitutioner. Bidrag får fördelas till institutioner som regeringen har förklarat berättigade till sådant stöd. Hur medlen fördelas mellan de olika kulturinstitutionerna har regeringen däremot inga möjligheter att styra.
frs · GO12176 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:176 om relevant miljöklassning av drivmedel har frågat mig om regeringen har för avsikt att förändra miljöklassningen av drivmedel så att den baseras på drivmedlets verkliga miljöegenskaper. Miljöklassningen av drivmedel ligger till grund för de differentierade skattesatserna på bensin och dieselolja. Miljöklasskraven justerades med verkan från årets början med anledning av ett nytt EG-direktiv som fastställer minimikrav på drivmedlens kvalitet av miljöskäl. Detta direktiv reglerar bl.a. hur mycket etanol och andra syreinnehållande tillsatser som bensin får innehålla. De förslag som låg till grund för direktivet lämnades av det s.k. . Arbetet i projektet fortsätter med att lämna förslag till de krav som ska träda i kraft . Det pågående arbetet väntas avslutas . Därefter inleds förhandlingar om förändringar av direktivet. Bensin får innehålla högst etanol. En sådan etanolinblandning kan ske i den svenska miljöklass 1-bensinen utan att miljöklassningen förändras. Regeringen är inte beredd att lägga fram något förslag om ändring av miljöklassystemet på drivmedel innan det pågående arbetet inom EU med de framtida kvalitetskraven är avslutat.