ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11756 · 2000-03-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:756 av () till miljöminister om skräp som skrämmer solbadare Dumpat avfall som strandar längs våra kuster är ett stort problem. Mängden skräp som flyter iland, enbart längs den , är . @ Alltifrån tomma fisklådor till halvfulla oljedunkar! Den samstämmiga uppfattningen från lokala och regionala myndigheter är att staten äger frågan, eftersom det framför allt är internationellt producerat avfall som flyter iland. Det är viktigt att frågan om dumpning av avfall drivs inom EU, men också att stränderna kan hållas rena för att inte turistnäringen ska påverkas menligt. Det senare är främst en ekonomisk och organisatorisk fråga som bör få en lösning. Vad avser miljöministern vidta för åtgärder för att lösa frågan om insamling av internationellt dumpat avfall längs ?
fr · GN11757 · 2000-03-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:757 av () till socialminister om kostnader för konstgjorda befruktningar Ett ungt par vill ha barn. De måste använda sig av konstgjord befruktning, men den höga kostnaden sätter hinder för denna starka önskan. I aktuellt landsting får man betala 30000kr för varje behandling. Det unga parets situation känns så angelägen att jag i min tur vill belysa den. Frågan om konstgjorda befruktningar har i första hand varit en prioriteringsfråga inom landstingen. Utifrån Prioriteringsdelegationen har man gjort en lista för sjukvård och behandling som landstingen ska följa. Där kommer behandling av konstgjorda befruktningar först som nummer tre av fyra prioriteringsområden. Av ekonomiska skäl har landstingen och sjukvårdens huvudmän valt att prioritera annan sjukvård i första hand. Med ett högt antal födda barn var den ekonomiska grunden en annan än . föds det betydligt färre barn, så få att det förs fram som ett problem för samhället. När vi ställer oss frågan varför dagens födelsetal är så mycket lägre än och varför unga inte vill sätta barn till världen leder det i nästa steg till en omprövning av tidigare ståndpunkter i prioriteringsfrågan. Man diskuterar en förändring av det ekonomiska stödet till adoption. Man kan också utifrån förändrade födelsetal på likartat sätt se över även förutsättningarna för ett ökat ekonomiskt stöd till konstgjorda befruktningar. Min fråga är om socialminister , mot bakgrund av de låga födelsetalen, planerat åtgärder i syfte att öka det ekonomiska stödet till konstgjorda befruktningar.
fr · GN11758 · 2000-03-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:758 av () till socialminister om tonårsaborter lämnade i , januari@december, Preliminär sammanställning. Enligt rapporten har det totala antalet aborter minskat något medan tonårsaborterna har ökat . Det är nu som vi sett en ökning av tonårsaborterna och det är i de yngre åldrarna som ökningen är störst. 1993 beslutade att en kartläggning skulle göras beträffande vilka faktorer som leder till att en kvinna gör abort. Detta är viktigt för att det abortförebyggande arbetet ska bli så bra som möjligt. Såvitt jag vet har detta beslut inte verkställts. När vi nu ser att antalet tonårsaborter åter ökar är det än mer angeläget att söka de vägar som finns för att nedbringa antalet aborter. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att nedbringa antalet tonårsaborter?
fr · GN11759 · 2000-03-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:759 av () till miljöminister om miljöfarliga kemikalier finns det ca 2500 ämnen på den gemensamma EU-lista som bedömer ämnens risker ur miljö- och hälsosynpunkt. De finns dock ett antal ämnen som inte med på denna EU-lista. Ett av de ämnen som är farligt, men som inte finns med på listan är triclosan. Enligt är triclosan inte farligt för människor i de koncentrationer det förekommer i olika produkter, däremot finns det farhågor om att bakteriedödande ämnen som t.ex. triclosan kan skapa bakterier som är motståndskraftiga mot vanlig antibiotika. Triclosan är också mycket giftigt för vissa fiskarter och alger. I lär "" av ämnet användas i tandkräm och då uppstår såväl faran för skapandet av motståndskraftiga bakterier som utsläpp i vatten. Detta gäller bara för tandkräm. finns det även antibakteriella ämnen i t.ex. diskmedel. Avser miljöministern att vidta några ytterligare åtgärder för kontroll och märkning av kemikalier som är antibakteriella?
fr · GN11760 · 2000-03-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:760 av () till näringsminister om statligt bidrag till länsjärnvägarna Nivån på de statliga bidragen till trafiken på länsjärnvägarna i är ifrågasatta. Därmed hotas trafiken på Viskadalsbanan, Kinnekullebanan och sträckan Uddevalla@Strömstad av begränsningar eller i värsta fall nedläggning. Som grund för hotet finns en utredning framtagen av Rikstrafiken på regeringens begäran. Utredningen, som genomförts under tidspress, har en bristfällig analys av hur urvalet av bidragsberättigade banor ska tillgå. Därför gör Rikstrafiken på eget initiativ en fördjupad analys. Hotet mot trafiken på länsjärnvägarna uppkommer med att en annan utredning studerar hur växthusgaserna ska begränsas för att minska klimathotet. Ett viktigt medel för att minska detta hot är satsningar på den miljövänliga järnvägstrafiken. Jag vill fråga näringsministern om regeringen är beredd att tillse att det statliga anslaget för bidrag till trafiken på länsjärnvägarna får en sådan nivå, att trafiken inte behöver minskas utan i stället kan ökas.
fr · GN11761 · 2000-03-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:761 av () till finansminister om åtgärder mot handeln med skalbolag Det är ett känt faktum att åtskilliga miljarder undanhålls i skatteintäkter genom den utbredda ekonomiska brottsligheten. Det är angeläget att kraftfulla insatser görs för att komma till rätta med detta samhällsproblem. Men det är också angeläget att vi skärper lagen på de områden där den helt uppenbart är bristfällig. På samma sätt som hederliga medborgare reagerar mot att insatserna mot ekonomisk brottslighet är otillräckliga reagerar de, med rätta, mot brister i lagstiftningen. Ett exempel är handeln med s.k. skalbolag. () har konstaterat att det saknas effektiv lagstiftning mot handel med skalbolag. RSV har därför föreslagit att en sådan lag införs. Jag vill fråga finansministern: Vilka åtgärder planeras mot handeln med skalbolag?
fr · GN11762 · 2000-03-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:762 av () till finansminister om skatt på inkomst av arbete EU:s medlemsländer ska senast den 11maj inkomma med handlingsplan 2000. har utfärdat rekommendationer till medlemsländerna mot bakgrund av en granskning av respektive länders sysselsättningspolitik. Välgrundad kritik har framförts mot för: att vi har en långsam sysselsättningstillväxt, att arbetslösheten är hög, att vi har stor skillnad mellan antalet män och kvinnor i olika yrkeskategorier, att vi har det högsta skattetrycket på inkomst av arbete i unionen. Rådet rekommenderar att bör vidta åtgärder för att minska skattetrycket på inkomst av arbete. Särskilt för låginkomsttagare. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillmötesgå rådets rekommendation att sänka skattetrycket på inkomst av arbete i ?
fr · GN11763 · 2000-03-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:763 av () till utrikesminister om dödsstraffet i Över 90 länder kan sägas ha kvar dödsstraffet, men det är betydligt färre som i realiteten fortlöpande avrättar fångar. avrättades minst 1625 fångar i 37 länder. Dessa länder bör ägnas särskild uppmärksamhet. Att prioriterar frågan om dödsstraffet med stöd i är väl känt. Som ett led i vårt gemensamma och uthålliga arbete höll jag den 24mars i kammare ett anförande om just dödsstraffet. I mitt anförande lyfte jag bl.a. fram den oroväckande situationen i . Antalet dödsdömda i uppgick till 465. uppgifter gör gällande att det nu genomförs hela två avrättningar . Trots dessa uppgifter så får dödsstraffet i fortfarande mycket liten uppmärksamhet. Oron över situationen för de mänskliga rättigheterna i bör bli föremål för internationell uppmärksamhet. Vi ser såväl godtyckliga gripanden, tortyr, dödsdomar som avrättningar. Politiskt oliktänkande, utländska arbetare, religiösa minoriteter och kvinnor riskerar att bli diskriminerade. Min fråga är om utrikesministern initierat frågan om dödsstraff i i EU eller andra internationella forum.
fr · GN11764 · 2000-03-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:764 av () till statsrådet om bananimporten är världens största exportland för bananer och har en handelspolitisk konflikt med EU om sin bananexport. Den 17mars fick preliminärt rätt att införa cross-sector retaliation (sanktioner) mot ca av EU-export till . Landet kommer därför att formellt resa frågan i WTO:s Dispute Settlement Body för att få sitt krav godkänt att införa sanktioner mot alla EU-länder utom och . Dessa två har @ till skillnad mot övriga tretton EU-länder @ konsekvent hävdat att EU bör acceptera klagomål i WTO och undantas därför av från kravet på repressalier. Regeringen medverkar därmed till att hålla uppe bananpriserna i . Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Varför hävdar inte frihandel och låga svenska konsumentpriser beträffande bananer från ?
fr · GN11765 · 2000-03-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:765 av () till justitieminister om barnäktenskap Enligt avdelning internationella rättsförhållanden §7 ska äktenskap som ingåtts utom riket anses giltigt om det är giltigt i det land där det ingicks. I alltfler tidningsuppgifter framkommer det att betydligt äldre män, med hemvist i , utomlands ingått äktenskap med 12@14-åriga flickor efter påverkan från föräldrarna. Om så faktiskt är fallet @ är justitieministern då beredd att föreslå lagändring?
fr · GN11766 · 2000-03-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:766 av (v) till justitieminister om kasinoverksamhet och brottsstatistik Regeringen har beslutat att kasinon av internationell typ ska få inrättas i en första omgång i , , och . I Brottsförebyggande rådets (BRÅ) remissvar på regeringens kasinoproposition framfördes allvarliga farhågor för att kriminaliteten kommer att öka i anslutning till sådana etableringar eftersom spelskulder är en av de viktigaste brottsalstrande faktorerna. Dessutom befarar BRÅ att en legalisering av en farlig spelform kan leda till illegalt spel. Då det nu föreligger beslut om på vilka orter kasinon kommer att öppnas, undrar jag huruvida det också sammanställs statistik som kommer att göra jämförande undersökningar möjliga då verksamheten varit igång under en lämplig tidsrymd. När man tog bort respektive införde lördagsöppna systembutiker fanns en motsvarande statistik att tillgå för senare utvärdering. Min fråga till justitieministern blir denna: På vilket vis kommer man att tillgodose behovet av data och statistik som gör en utvärdering av kasinoverksamhetens inverkan på kriminaliteten i anslutning till aktuella kasinon möjlig?
fr · GN11767 · 2000-03-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:767 av () till statsrådet om Kosovoflyktingar med tillfälliga uppehållstillstånd Enligt en TT-intervju fredagen den 24mars 2000 sade migrationsministern att det ej finns skäl att förlänga de tillfälliga uppehållstillstånd för de 5000 kosovoalbaner som befinner sig i . De framställdes som om migarationsministern tyckte att de helt enkelt skulle åka hem. Det har i och med denna intervju uppstått oklarheter vilka människor migrationsministern egentligen avser när hon talar om kosovoalbaner. Av de 5000 människor i som är på flykt från Kosovo har var och en olika bakgrund. Det finns många med t.ex. serbiskt ursprung. Det finns bland dessa som flytt krigets Kosovo även många romer. kommer det uppgifter om det oerhört allvarliga läget i Kosovo. Fientligheterna mellan albaner och serber är mycket oroväckande. Har man fel etnisk bakgrund och hamnar på fel sida om gränsen är risken påtaglig att man råkar illa ut. Om inte de fredsbevarande insatserna förbättras kan denna tickande bomb snart komma att explodera. Jag vill med anledning av detta ställa följande fråga: Står statsrådet fast vid uttalandet att det rådande läget i Kosovo är tillräckligt stabilt för att alla flyktingar från Kosovo med tillfälliga uppehållstillstånd kan sändas tillbaka?
fr · GN11768 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:768 av Per () till miljöminister om Ark Ark är en unik bevarandepark i , som 1988 skapades för "att rädda och bevara utrotningshotade djur". Parken ligger på i kommun, . Gården omfattar varav utgör skog, odlas ekologiskt för eget foder till djuren, är betesmarker till hotade gamla lantraser, 11 ha ädellövskog och ca sluten avels- och karantänsdel. Utöver detta finns öppet för besökare. 1996 förvärvades av stiftelsen och verksamheten vilar på egen grund. 1993 erhöll Ark ett bidrag från staten genom propositionen om biologisk mångfald () för att bygga upp sin verksamhet. Utöver satsningar i dåvarande anläggning har verksamheten nu också byggts till med en "Lantgård för hotade lantraser", invigd . Ark har en mycket populär publik del, men satsar mest på sitt huvudsyfte; bevarandedelen med återutsättning, forskning och utbildning. Bl.a. har man ansvar för stamböcker för flera hotade arter med avrapporteringar och mycket fältarbete. åtagande i internationella konventioner om biologisk mångfald och bevarande av hotade arter har här en kvalificerad utförare. Men för ett sådant "olönsamt" arbete krävs någon form av ekonomiskt stöd för fortsatt hög kvalitet i ett längre perspektiv (bör jämföras med andra liknande utförare, t.ex. Artdatabanken). Kommer miljöministern verka för någon form av stöd, ett större engångsbelopp eller ett lägre årligt, för att ge Ark möjligheter att kunna fortsätta sitt långsiktigt viktiga bevarandearbete?
fr · GN11769 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:769 av () till näringsminister om flygplats är sedan starten en mycket "bullrande historia". Flygplatsen invigdes och kom de första klagomålen från kringboende. 1968 sa hälsovårdsnämnden i nej till trafik på med . sade ja, gav regeringen bakläxa @ inga jetplan på . SAS flyttade sin jetdrivna inrikestrafik till medan Linjeflyg stannade på med sina propellerplan. Redovisningen kan fortsätta . Vid upprepade tillfällen har riksdag, regering och en rad myndigheter satt upp slutdatum för jettrafik på . Löften om att upphöra med flygtrafiken på har förhalats. Miljö- och säkerhetsmässiga fördelar av att avveckla som flygplats är uppenbara och extra tydliga för de tiotusentals invånare som lever med flygtrafiken över sina huvuden. och har undertecknat avtal beträffande som går ut först vilket i sig är mycket märkligt mot bakgrund av tidigare beslut. Olyckligast är emellertid att trafiken på ökar. Vi har läst att utlandstrafiken har för avsikt att utökas. Det blir fler och fler flygresenärer och därför behövs en flygplats på . har inte varit lämpligt som flygplats . Däremot är ett utmärkt område för bostadsbyggande vilket det är en oerhört brist på @ inte minst i . Min fråga till ministern: Ämnar ministern vidtaga några åtgärder för att minska flygtrafiken till och från ?
fr · GN11770 · 2000-03-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:770 av () till försvarsminister om 1 100 officerare Arméns förbandschefer har vid direkt förfrågan framfört ett flertal krav för att i det framtida försvaret kunna utföra de arbetsuppgifter som läggs på dem. Bl.a. har de framfört att det krävs fler officerare än vad som framkommit i propositionen Det nya försvaret, prop. 1999/2000:30. Förbandscheferna anser att ramen, 10350 officerare, är för liten. För att det exempelvis ska kunna finnas två officerare på varje pluton krävs ytterligare 1100 officerare. Ett antal som inte är beräknat att ingå i propositionens plan. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa finansiering av de ytterligare 1100 officerare som försvaret enligt förbandscheferna är i behov av?
fr · GN11771 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:771 av tredje vice talman () till socialminister om cigarettsmuggling Enligt polisen säljer servicehandeln i smuggelcigaretter eller svartsprit. Cigaretterna kommer främst från de baltiska länderna samt . Den stora mängden gör att det är en lönsam hantering. Ett av skälen till den omfattande cigarettsmugglingen till är att tullen tvingats skära ned på personal. Så gott som samtliga stickprov ger resultat. Utökade resurser till tullen skulle därmed vara ett verksamt motmedel. Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att komma till rätta med den omfattande cigarettsmugglingen?
fr · GN11772 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:772 av () till näringsminister om länsarbetsnämndernas styrelser Den 31mars går förordnandet för länsarbetsnämndernas styrelser ut. Några besked har ej kommit från regeringen, trots att återstår, huruvida nya styrelser kommer att förordnas. Stor osäkerhet råder, då många bud och motbud lagts kring . En ny organisation med insynsråd och utan beslutsbefogenheter har aviserats som ersättare för länsarbetsnämndernas styrelser. Det är självklart mycket otillfredsställande att besked fortfarande dröjer. Det är ännu oklart om regeringen kommer att förordna styrelser för länsarbetsnämnderna innan den 31mars eller om nuvarande organisation kommer att ersättas med insynsråd. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att skapa klarhet beträffande länsarbetsnämndernas styrelser innan den 31mars?
fr · GN11773 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:773 av () till jordbruksminister om utredningen om jämställdhetsmärkning En frivillig jämställdhetsmärkning av företag och organisationer skulle ge människor möjlighet att i sin vardag kunna styra efterfrågan till förmån för jämställda arbetsvillkor. Av direktiven till utredningen jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster/service (dir. 1999:13) framgår att utredningsuppdraget är inriktat på produkter och tjänster. En förstudie Ds1998:49 Jämställdhetsmärkning @ konsumentmakt för ett jämställt samhälle har dock tittat på möjligheten att jämställdhetsmärka med utgångspunkt från personalrelaterade frågeområden. Det är av yttersta vikt att en jämställdhetsmärkning fokuserar på människan i produktionen och att utgångspunkten är att skapa goda och likställda villkor för kvinnors och mäns kompetensutveckling, löneutveckling, karriärmöjligheter och inte minst möjligheter till goda förutsättningar att kombinera föräldraskap med arbetsliv. En god föräldrapolicy bör vara ett självklart kriterium vid en jämställdhetsmärkning. Utredningen saknar utifrån givna direktiv möjligheten att lägga fram förslag som också inkluderar arbetsorganisation. Är jämställdhetsministern beredd att ge tilläggsdirektiv till utredningen i nämnda riktning?
fr · GN11774 · 2000-03-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:774 av () till socialminister om nationella riktlinjer för astmasjuka Astma är vår största folksjukdom, större än exempelvis cancer och ischemisk hjärtsjukdom. dör fler människor på grund av astma än de som omkommer i trafiken. I en SIFO-undersökning framkommer det att nästan var femte som har astma och/eller allergi är sjuk på grund av sin sjukdom. Våra kunskaper växer snabbt men det går inte lika snabbt att få ut kunskapen till alla delar i vården. Tvärtom verkar det som att den nya kunskapen aldrig kommer alla patienter till godo och det är allvarligt. Att vara astmasjuk är mycket betungande och påfrestande. Att inte "ha luft" så det räcker blir ett stort hinder i den dagliga livsföringen. Att kunna arbeta är för många omöjligt. Det finns dock mediciner och andra typer av behandling som gör att symtomen minskar eller försvinner helt. För att kunna ge rätt behandling är det viktigt att snabbt få en ordentlig utredning och diagnos. Enligt olika studier visar det sig att kvaliteten i astmavården varierar över landet. På en del håll fungerar den mycket bra medan andra inte har prioriterat denna verksamhet. Avser regeringen ge i uppdrag att omgående inleda arbetet med att ta fram nationella riktlinjer för astmavården?
fr · GN11775 · 2000-03-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:775 av () till miljöminister om strandstädning Under den kommande sommaren är det många svenska stränder som ska städas. För kommunerna är det svårt att få tag på både pengar och personal till detta. Vid är det , och som anordnar denna gemensamma städning tillsammans med kommunerna. Kommunerna betalade själva för att hålla strandområdena rena. Detta är mycket pengar för en fråga som ur miljösynpunkt är nationell men också har ett EU-perspektiv. Här måste till gemensamma regler för att bevara våra sjöar och stränder. beräknar att skräp ligger kvar kring . Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa strandstädning som en permanent verksamhet i ?
fr · GN11776 · 2000-03-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:776 av () till näringsminister om skattebefrielse för biodrivmedel vårproposition lovade regeringen att lämna in en ansökan till för att kunna medge skattebefrielse för biodrivmedel. Någon ansökan tycks ännu inte ha inlämnats. Som ett led i energiomställningsprogrammet bör inhemska, alternativa energislag utvecklas för att minska beroendet av kärnkraft och fossila bränslen. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att uppfylla löftet vårproposition?
fr · GN11777 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:777 av () till statsrådet om tilldelningen av UMTS-licenser () kritiseras för att tilldelningen av svenska licenser i den tredje generationens mobilnät (UMTS) går för långsamt. Flera länder ligger före . I har redan fyra UMTS-licenser delats ut. I och har de första UMTS-operatörerna redan hunnit börja beställa nödvändig utrustning. I pågår tillståndsgivningen. I går det trögare. Enligt den nu gällande tidsplanen ska PTS besluta om föreskrifter för utdelningen . Ansökningarna om tillstånd ska vara inne och först delas licenserna ut. Det försprång som har haft inom telekomområdet ända sedan avregleringen av den svenska telemarknaden riskerar att förloras. Att tappat fart vad gäller telekomfrågor vittnar också turerna kring /Telenoraffären om. Politiken får inte försena de tekniska framsteg som telekombranschen står inför. måste förbli en intressant marknad för telekomföretagen. Vad avser statsrådet göra för att påskynda tilldelningen av UMTS-licenser?
fr · GN11778 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:778 av () till statsrådet om konkurrensneutraliteten på mobiltelefonområdet I tidskriften teknik nr 11/2000 redovisas synpunkter på hur () valt att fördela kapaciteten i tredje generationens mobilnät UMTS. PTS vill öka antalet operatörer från dagens tre till morgondagens fem. Dagens tre operatörer skulle få en tilldelning på två gånger , en gånger , medan två nytillkomna operatörer skulle få två gånger vardera. menar att en operatör behöver två parade frekvensband om vardera för att klara UMTS med full hastighet. Annars sänks kvaliteten. Därmed begränsas antalet operatörer som skulle få plats inom det spektrumområde som reserverats för UMTS till fyra. Konkret innebär detta att dagens mobiloperatörer , och Europolitan inte kommer att kunna erbjuda sina kunder den högre hastigheten utan får i stället ett försämrat konkurrensläge gentemot eventuella nyetablerade operatörer. Det som planeras inom PTS är enligt "inte ett tredje generationens mobilnät utan ett uppgraderat andra-generations-system". Vad avser statsrådet göra för att se till att konkurrensneutraliteten bevaras på telekomområdet?