ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12302 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:302 om värnpliktiga i polisiärt arbete har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra förutsättningarna för att utnyttja värnpliktiga i polisens tjänst. Frågan är ställd mot bakgrund av en händelse då värnpliktiga soldater deltog i polisens sökande efter ett vapen som hade använts vid en dödsskjutning. Fråga har därefter uppstått om det var rätt att låta värnpliktiga soldater delta i sökandet. () har på eget initiativ inlett en granskning av fallet. Bestämmelser om Försvarsmaktens medverkan i civil verksamhet finns framför allt i förordningen (1986:1111) om militär medverkan i civil verksamhet. Med stöd av denna förordning utför Försvarsmakten olika sjuktransporter, transporter av personal och utrustning åt bl.a. polismyndigheter. Försvarsmakten får också med stöd av den förordningen utföra andra tjänster och arbeten. Regeringens uppfattning är att Försvarsmaktens insatser i många fall har en stor betydelse för samhällets förmåga att möta allvarligare olyckor och händelser. Den kompetens och de resurser som Försvarsmakten har bör också så långt möjligt komma samhället i övrigt till godo. Försvarsmaktens bistånd till polisen har granskats av JO. Granskningen har visat att det finns otydligheter i det regelsystem som styr detta bistånd. Även berörda myndigheter anser att den nuvarande regleringen på området är svårtillämpad och i några delar motsägelsefull i förhållande till allmänna uttalanden från regering och riksdag. Regeringen har mot den bakgrunden beslutat om en översyn av nuvarande bestämmelser (dir. 2000:87). Utredaren ska föreslå den författningsreglering som behövs för att uppnå ett klarare och mer entydigt regelsystem. Utredaren ska redovisa resultatet av sitt arbete . Inriktningen på utredningen ska vara att öka Försvarsmaktens möjligheter att bistå andra myndigheter och de grundläggande principerna som regering och riksdag har gett uttryck för ska utgöra ramen för uppdraget.
frs · GO12303 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:303 om premiepension för förtidspensionärer konstaterar att staten inte avsatt några pengar för premiepension för dem som då uppbar förtidspension. Hon säger också att samma förhållande gäller för exempelvis dem som utnyttjat sina barnår och att det är först som alla avsättningar som inte genereras från arbetsinkomst fått likabehandling. har frågat vad socialministern avser att vidta för åtgärder för att förtidspensionärer och andra ska kompenseras för de uteblivna inbetalningarna från staten under perioden 1995@1998. Inom är arbetet så fördelat att det är jag som har hand om frågor som rör socialförsäkringen. Det är riktigt att det för åren 1995@1998 enbart har gjorts avsättningar till premiepensionssystemet för pensionsgrundande inkomster. För sådana inkomster har det löpande gjorts avsättningar ur de medel som betalats in till staten i tilläggspensionsavgift. av de pensionsgrundande inkomsterna har avsatts till premiesystemet och har förts till fördelningssystemet. Avsättningarna har beräknats schablonmässigt utifrån de regler om pensionsgrundande inkomst som gällde då de reformerade reglerna trädde i kraft. För förtidspension eller andra pensionsgrundande belopp har det däremot inte betalats tilläggspensionsavgift eller annan pensionsavgift och med hänsyn till att det före ikraftträdandet saknades tillräckligt underlag för att ens schablonmässigt beräkna hur stor avsättning som skulle behöva göras för att täcka också pensionsrätt för pensionsgrundande belopp tillfaller i stället hela pensionsrätten på fördelningssystemet dvs. Fr.o.m. träder lagen om statliga ålderspensionsavgifter i kraft som bl.a. innebär att avgifter då börjar betalas till premiepensionssystemet även för de pensionsgrundande beloppen. För åren 1995@1998 får förtidspensionärerna visserligen ingen premiepensionsrätt men de kompenseras genom att de får en högre pensionsrätt i fördelningssystemet dvs. en högre inkomstpension.
frs · GO12304 · 2000-12-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:304 om utländska kvinnors stryktålighet har frågat mig om regeringen avser att ta ett nytt initiativ för att stärka det rättsliga skyddet mot utvisning för kvinnor som misshandlats av sin partner under den tvååriga prövotiden. Bakgrunden till frågan är att enligt i ett enskilt ärende funnit att det inte är tillräckliga skäl för fortsatt uppehållstillstånd trots att mannen på olika sätt förgripit sig på kvinnan. Inledningsvis kan jag konstatera att frågans innebörd i allt väsentligt är densamma som i fråga 2000/01:279 med rubriken vilken jag besvarade . Jag vill därför hänvisa till det svaret. Jag kan, som känner till, i princip inte kommentera enskilda ärenden. Det är @ och måste förbli @ myndigheterna som i varje enskilt fall och med tillämpning av gällande rätt prövar om en ansökan om uppehållstillstånd ska beviljas. I detta fall vill jag ändå tillägga att jag blivit informerad om att de aktuella kvinnorna båda fått permanent uppehållstillstånd i . Min uppfattning är att kvinnors ställning i migrationsprocessen har stärkts genom de ändringar i utlänningslagen som trädde i kraft (SFS 2000:292). Mitt svar på frågan är således att regeringen redan @ genom de ändringar i utlänningslagen som redovisats ovan @ har sett till att det rättsliga skyddet för kvinnor som misshandlats av sin partner under den tvååriga prövotiden stärkts. Det saknas anledning att ta något nytt initiativ i frågan.
frs · GO12305 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:305 om oljeutsläpp kring har frågat miljöministern vad han avser att vidta för åtgärd för att fler av dem som gör sig skyldiga till oljeutsläpp ska kunna bestraffas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den fråga som har ställt har anknytning till andra frågor om oljeutsläpp som jag besvarat (frågorna 2000/01:48, 57, 59 och 86). Som jag då betonat är det mycket angeläget att utsläpp av olja och andra skadliga ämnen stoppas så långt det är möjligt. Den som ändå gör sig skyldig till ett olagligt utsläpp bör naturligtvis ställas till svars för detta. Ett återkommande problem i sammanhanget är dock de svårigheter som är förknippade med identifieringen av förorenande fartyg. För att komma till rätta med detta problem krävs samarbete på internationell nivå, vilket också pågår med aktivt svenskt deltagande bl.a. inom ramen för den internationella sjöfartsorganisationen (IMO). pågår vidare arbete med betänkande Att komma åt oljeutsläppen (SOU 1998:158). Betänkandet innehåller en mängd förslag i syfte att förbättra de rättsliga möjligheterna att beivra olagliga oljeutsläpp. Regeringen avser att till överlämna en proposition med förslag på området. I övrigt hänvisas till det svar jag lämnat på de ovan nämnda frågorna.
frs · GO12307 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:307 om vägar i känslig miljö har frågat mig om ansvarig minister avser verka för att kultur- och naturvärden går före kortsiktigt ekonomiskt tänkande vad avser vägar i känslig miljö. refererar till en planerad utbyggnad av väg E 18 mellan och , den nordvästra infarten till . Regeringen ska enligt 17 kap. pröva tillåtligheten av vissa större vägbyggnadsprojekt. I en ansökan om en sådan prövning ska verksamhetsutövaren redovisa alternativa utbyggnadsförslag men även ett nollalternativ. Verksamhetsutövaren ska också förorda ett av alternativen. Regeringen gör i tillåtlighetsprövningen en avvägning mellan de olika alternativen utifrån olika allmänna intressen. För den aktuella vägutbyggnaden av mellan och blir verksamhetsutövare. Enligt vad jag erfarit avser att lämna en ansökan om tillåtlighetsprövning till regeringen. arbetar just nu med att ta fram underlaget för denna prövning. Den tunnel som förordar kommer enligt vad bedömer att bli ett av de alternativ som kommer att redovisas i ansökningen.
frs · GO12308 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:308 om har frågat näringsministern om vilka åtgärder han kommer att vidta för att det statliga bolaget ska arbeta under samma förutsättningar på den inhemska marknaden som på exportmarknaden. frågeställning kan inte förstås på annat sätt än att bör ges möjlighet att sälja alkoholdrycker till svenska livsmedelsbutiker och att detaljhandelsmonopolet för försäljning av spritdrycker, vin och starköl därigenom bör avvecklas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har vid upprepade tillfällen slagit fast att detaljhandelsmonopolet, dvs. , är ett av de viktigaste alkoholpolitiska instrumenten. Regeringen har inte för avsikt att vidta några åtgärder för att andra än ska kunna bedriva detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl på den svenska marknaden. När det gäller partihandel med spritdrycker, vin och starköl finns inte längre något monopol. har således att verka i konkurrens med andra partihandlare på den svenska marknaden såväl som på exportmarknaden.
frs · GO12309 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:309 om trafiksituationen i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att nå en högre grad av måluppfyllelse för att förbättra trafiksituationen i , speciellt gentemot , och . arbetar mycket brett med dessa frågor. Vi medverkar aktivt i bl.a. arbetet med TEN () och ISPA (kommissionens kommitté som förbereder de s.k. ansökarländernas medlemskap, bl.a. genom att ge bidrag till infrastrukturinvesteringar). Av särskilt intresse är frågan om en fast förbindelse över Fehmarn Bält, som vi följer med stort intresse. I den svenska infrastrukturplaneringen ingår att göra bedömningar av hur utvecklingen av handeln mellan Östersjöstaterna påverkar de framtida transporterna. När det gäller färjeförbindelserna över vill jag bara erinra om att en utgångspunkt i den svenska transportpolitiken är att nationella interregionala och internationella transporter ska bedrivas på kommersiella grunder utan statliga subventioner.
frs · GO12311 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:311 om bilstöd för handikappade har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att få en enhetlig åldersgräns för bilstöd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bilstödet infördes och ersatte då ett arbetsmarknadsanknutet bilstöd och vissa skatteanknutna bilstödsförmåner. De som kom att omfattas av det nya bilstödet var både de personer som tidigare hade haft bilstöd och nya grupper av funktionshindrade. Utvidgningen av den bidragsberättigade personkretsen innebar att även personer utan arbetslivsanknytning skulle kunna erhålla bilstöd. För denna grupp personer sattes en åldersgräns samt ett krav på att man skulle kunna framföra fordonet själv. Därtill kom även föräldrar till handikappade barn och handikappade föräldrar med barn att omfattas av reglerna för bilstöd. Ur strikt handikappolitisk synvinkel borde ingen begränsning i ålder föreligga. Den åldersgräns som sattes för den nytillkomna gruppen funktionshindrade berodde på ekonomiska överväganden. har på uppdrag av regeringen gjort en översyn av bilstödet @ Bilstöd till personer med funktionshinder RRV 1999:24. RRV konstaterar att en utvidgning av rätten till bilstöd efter fyllda skulle medföra kraftigt ökade statliga kostnader. RRV:s rapport har remissbehandlats och de synpunkter och förslag som lämnats bereds inom .
frs · GO12312 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:312 om byte av premiepensionsfond har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att medborgarna på ett snabbt och med övrigt fondsparande likvärdigt sätt, kan byta premiepensionsfonder även vid en kraftig och hastig börsnedgång. Ett byte av fond hos kan göras via telefon eller på en blankett som kan beställas från myndigheten. , 2001, kommer fondbyten att kunna göras även via Internet. Ett fondbyte hos tar . tar emot och samlar ihop de order om fondbyten som gjorts. Skälet till detta är att fungerar som mellanhand, dvs. köper och säljer fonder från utomstående förvaltare. Detsamma gäller för ett fondförsäkringsföretag. Även hos ett privat fondförsäkringsföretag genomförs fondbyten normalt tidigast . har enligt uppgift kapacitet att ta emot 25 000 anmälningar om fondbyten per telefon . Till detta kommer möjligheten att anmäla fondbyten via Internet. Myndigheten bör ha en god kapacitet för att genomföra ett stort antal fondbyten. Kapaciteten bör självfallet byggas upp mot bakgrund av de erfarenheter om fondbyten som finns att hämta efter flerårig erfarenhet av fondförsäkring. har förklarat att man gjort nödvändiga avvägningar och byggt upp ett system med god kapacitet, som ska klara även en större belastning med marginal. Regeringen följer noga arbetet hos myndigheten. Det finns inte skäl att vidta ytterligare åtgärder innan större erfarenhet av fondval och byten vunnits.
frs · GO12313 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:313 om ersättning till hemvärnet har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att tidigarelägga datumet för den retroaktiva ersättningen som hemvärnsmännen erhåller för de insatser de gör i samband med översvämningarna. Regeringen beslutade att höja ersättningen för hemvärnsmän och den personal med avtal för tjänstgöring i hemvärnet så att den som tjänstgör vid räddningstjänst ges samma ersättning som gäller för en deltidsbrandman. Det innebär den och resterande timmar i enlighet med avtalet för deltidsbrandmän. Den nya ersättningsnivån gäller från . Skälet till detta är att hela insatsen med anledning av översvämningarna ska omfattas vilket är angeläget av rättviseskäl. Det har dock inte varit aktuellt att innefatta även insatser som genomförts tidigare.
frs · GO12314 · 2000-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:314 om skolor som saknar antimobbningsplaner har frågat mig om jag är beredd att ge möjlighet att vitesbelägga de skolor som missköter arbetet mot mobbning. Vi är helt överens om att skolornas handlingsprogram mot kränkande behandling är ett viktigt verktyg i skolornas arbete mot mobbning. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) finns angivet att rektor har ett särskilt ansvar för att upprätta, genomföra, följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden bland elever och anställda. I din fråga skriver du att 10@20 % av skolorna saknar arbetsplaner. Skolans handlingsprogram kan ingå i arbetsplanen men finns ibland som ett fristående dokument. Vid Statens skolverks kvalitetsgranskning 1999 fann de att en majoritet av de 83 granskade skolorna hade upprättat ett handlingsprogram mot mobbning. Alla skolor hade också visat en medvetenhet om mobbningsproblematiken. bedömning var att kunskaperna hade förbättrats jämfört med . I tillsyn granskades bl.a. nio kommuners grundskolor med en särskild fördjupning mot mobbning och annan kränkande behandling. I de granskade kommunerna hade samtliga skolor utom en, handlingsprogram mot kränkande behandling. På några skolor saknades det dock i handlingsprogrammet hur man ska förebygga kränkande behandling samt även hur man ska motverka rasistiska beteenden. Flera program behandlade endast mobbning mellan elever och inte relationen lärare@elev. Vidare fanns det några kommuner där elever eller föräldrar inte varit delaktiga vid framtagandet av handlingsprogrammen. I samtliga fall där uttalat kritik görs en uppföljning av huvudmannens insatser. Från kommunalt håll uppfattar man granskningen som en värdefull kontroll och ett stöd i sin skolverksamhet. Ett skäl till att eftersträva att skulle ges möjlighet att vitesbelägga skolor eller kommuner skulle vara, om de inte efterlevde kritik. I den uppföljning som följer efter varje beslut som innebär kritik, har det visat sig att huvudmännen har rättat sig efter uppfattningar. Det är däremot önskvärt att ökar sin tillsynsverksamhet. I direktiven till av skollagen m.m. (dir. 1999:15) finns redan ett uppdrag att utreda om statens sanktionsmöjligheter behöver stärkas. Jag avvaktar kommitténs förslag som kommer och är inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder .
frs · GO12315 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:315 om import av avfall för förbränning har frågat om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra import av avfall för förbränning. Gränsöverskridande transporter av avfall inom EU regleras i en EG-förordning som är direkt gällande i . Förordningen har till syfte att tillgodose behovet av en hög miljöskyddsnivå men också att tillförsäkra den inre marknadens funktion. Enligt förordningen och utslag av gäller principerna om självförsörjning och närhet endast för avfall som transporteras för bortskaffande, t.ex. deponering. För att skapa marknadsmässiga förutsättningar för återvinning av avfall har medlemsländerna givits begränsade möjligheter att motsätta sig transporter av avfall för återvinning. Förbränning med energiutvinning är att betrakta som återvinning. kan därför inte på egen hand stoppa den typ av avfallstransporter det är fråga om här. Jag anser att förbränning av avfall med energiutnyttjande, tillsammans med andra omhändertaganden högre upp i avfallshierarkin, är en del av ett modernt och kretsloppsanpassat samhälle. Ett flertal åtgärder har vidtagits för att styra avfallsflödena till bättre omhändertaganden, bl.a. den införda skatten på avfall, förbudet mot att deponera brännbart avfall som träder i kraft samt de inom EU beslutade direktiven om deponering och avfallsförbränning. Åtgärderna bör bl.a. ha den effekten att svenskt avfall blir ekonomiskt intressant i förhållande till utländskt avfall för de anläggningar som förbränner avfall med energiutnyttjande. har tecken funnits på att målen med vidtagna åtgärder inte kommer att uppfyllas. Jag planerar därför att ge i uppdrag att se över vilka effekter åtgärderna haft på avfallsaktörernas agerande, bl.a. avseende importen av avfall, samt att föreslå nya åtgärder om det är nödvändigt. I uppdraget ligger även att se över frågan om nya ekonomiska styrmedel på avfallsområdet.
frs · GO12316 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:316 om bostadsrivning och kommunala förköp har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att förhindra att kommuner får bidrag till att riva lägenheter för att sedan utnyttja förköpsrätten till att köpa mark för bostadsändamål. Bostadsdelegationen som inrättades har till uppgift att tillfälligtvis hantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. För kommuner där bidrag är aktuellt har Bostadsdelegationen överläggningar med kommunen om vad som behöver göras för att nå långsiktigt hållbara lösningar för de kommunala bostadsföretagen. kan rivning av bostäder i vissa områden vara en nödvändig åtgärd. Det är kommunerna som har ansvar för bostadsförsörjningen på den lokala nivån och som är bäst lämpade att avgöra vilka åtgärder som krävs för att åstadkomma en god bostadsförsörjning i kommunen. Jag ämnar därför inte vidtaga några åtgärder.
frs · GO12317 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:317 om försämringar i arbetsmiljön har frågat mig vilka initiativ som jag avser att ta för att förhindra att svensk arbetsmarknad återgår till lönesystem och arbetsorganisation som bevisligen leder till ökade sjukskrivningar och arbetsskador. Först vill jag säga att jag delar uppfattning att en arbetsgivare ska organisera sin verksamhet så att stress och ohälsa i arbetslivet inte förekommer. Som även noterar är frågor om lön och även arbetsorganisation en fråga för arbetsmarknadens parter. Emellertid har observerats att arbetsorganisation och löneformer har en påverkan på arbetsmiljön. I 2 kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160) anges att teknik, arbetsorganisation och arbetsinnehåll ska utformas så att arbetstagaren inte utsätts för fysiska eller psykiska belastningar som kan medföra ohälsa och att därvid bl.a. löneformer ska beaktas. tillsattes inom en arbetsgrupp för åtgärder på arbetsmiljöområdet. Arbetsgruppen presenterade en delrapport 2000:54 Ett föränderligt arbetsliv på gott och ont. Arbetsgruppen förväntas presentera en slutrapport . En fråga som arbetsgruppen behandlar är arbetsorganisation. Att nu uttala sig om konkreta åtgärder vore att föregripa arbetsgruppens arbete. Jag vill dock framhålla att, som angetts ovan, det finns regler i arbetsmiljölagen som kan tillämpas. Regeringen har vidare i årets budgetproposition föreslagit ett tillskott på till för att förbättra tillsynen, med särskild inriktning på frågor om arbetsorganisation. Min förhoppning är att detta ska leda till att redan gällande regler får ett starkare genomslag. Som nämnts ovan ska enligt arbetsmiljölagen löneformers inverkan på arbetsmiljön beaktas. Arbetsgivaren har även ett ansvar för att arbetstagaren har den utbildning som behövs ur säkerhetssynpunkt. Arbetarskyddsstyrelsen har drivit kravet på arbetsrotation för arbetstagare med monotona arbetsuppgifter, bl.a. för kassörskor. Vidare är arbetsorganisation en mycket viktig fråga för arbetsmarknadens parter där fackföreningarna har en avgörande roll.
frs · GO12318 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:318 om väderkvarnar har frågat mig om vilka åtgärder på nationell nivå som kan komma i fråga för att bevara väderkvarnar och öka kunskaperna om dem. Det statliga ansvaret för kulturhistoriskt värdefulla byggnader kommer till uttryck bl.a. i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (kulturminneslagen) och genom det statliga bidraget till kulturmiljövård. () är central förvaltningsmyndighet för frågor om kulturmiljön och kulturarvet medan länsstyrelserna har det statliga ansvaret för kulturmiljön på regional nivå. Tillsammans ansvarar RAÄ och länsstyrelserna för att bl.a. bygga upp och sprida kunskap om olika byggnaders kulturvärden och även för fördelningen av bidrag till kulturmiljövård. Med anledning av att Stora Alvaret på södra utnämnts till världsarv kommer RAÄ att i samverkan med i län arbeta med utökad information om natur- och kulturvärdena på och däribland de öländska väderkvarnarna. Enligt uppgift från RAÄ har i län dessutom lämnat in en ansökan om att erhålla medel från anslaget till kulturmiljövård för att genomföra en särskild satsning på väderkvarnar. Ett beslut i den frågan avser RAÄ att fatta .
frs · GO12319 · 2000-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:319 om väntetider för körkortsprov har frågat mig vad jag avser att göra för att minska kötiderna till uppkörningsprov för körkort. Bakgrunden till frågan är bl.a. de demonstrationer mot väntetider för uppkörning som förekommit. Först vill jag framhålla att jag delar frågandens oro över de olägenheter som drabbar körkortstagarna på grund av de långa kötiderna. Det är beklagligt att inte hunnit motsvara den ökade efterfrågan på körkortsutbildning som skett . Enligt vad jag har erfarit arbetar nu med en rad åtgärder för att komma till rätta med problemen. Rekryteringen av nya inspektörer har ökats så att 20 nya inspektörer kommer att vara i produktion och ytterligare 24 . Man räknar därför med att uppfylla de krav som revisorer ställt beträffande väntetider för körkortsprov @ ett . I avvaktan på att nya inspektörer utbildas och kan börja arbeta omfördelas de befintliga inspektörerna över landet för att bättre möta efterfrågan. I den mån det visar sig möjligt kommer även inspektörer från försvarsmakten att lånas av . Övertid kommer även att tillämpas men det måste ske med hänsyn till den redan hårt ansträngda personalen. En faktor som man måste ta hänsyn till i diskussionerna kring kötiderna är hur väl förberedda körkortsaspiranterna är när de kommer till körkortsprovet. Enligt rapporter underkänns av de elever som kommer från körskolor och av de privatanmälda körkortsaspiranterna. Det är enligt min mening oacceptabelt höga siffror som tvingar att avsätta stora resurser för omprov. Jag kommer naturligtvis att noggrant följa att de åtgärder som vidtagits för att minska kötiderna till körkortsprov ger avsedd effekt och förväntar mig en förbättring .