ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12712 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:712 om kvinnors situation i har frågat mig om jag tagit några initiativ med anledning av den oroande utvecklingen för kvinnor i . Regeringen är medveten om de problem som finns vad gäller respekten för mänskliga rättigheter i liksom den särskilt svåra situation som kvinnor befinner sig i. Kvinnors tillgång till de mänskliga rättigheterna är ett av de områden som riktar särskild uppmärksamhet på i kontakter med länder där dessa rättigheter inte respekteras. Vi agerar också genom EU och genom FN:s kommission för mänskliga rättigheter. EU har, liksom bilateralt, fördömt de s.k. "hedersmord" som förekommer i . måste vidta åtgärder för att förhindra sådana mord, åtala gärningsmännen och göra tydligt att sådana handlingar är helt oacceptabla. stödjer genom institutioner och svenska enskilda organisationer ett flertal insatser i . Bl.a. har finansierat deltagande för pakistanska jurister och parlamentariker i utbildningar om mänskliga rättigheter. Likaså bidrar via till insatser i som bl.a. syftar till att förbättra situationen för flickor. Bland andra organisationer verksamma i märks Forum Syd, Centrum, samt PMU-Interlife. avser också fortsätta agera både bilateralt och i internationella forum för att söka påverka och förbättra situationen för kvinnor och flickor i . Ett exempel är den nu pågående i .
frs · GN12713 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:713 om inackorderingstillägg har frågat mig om jag ämnar ändra reglerna vad gäller inackorderingstillägg. Samma fråga ställdes av partikamrat (1998/99:349). Jag ger därför samma svar. skollagen (1985:1100) framgår att varje kommun är skyldig att erbjuda samtliga ungdomar i kommunen utbildning på nationella program förutsatt att ungdomarna uppfyller fastställda behörighetskrav. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och ska avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett landsting i enlighet med samverkansavtal. En kommun som i sin gymnasieskola på ett nationellt program tagit in en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för utbildning, har rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Hemkommunen är dock inte skyldig att betala ersättning om det är fråga om ett nationellt program som kommunen själv erbjuder. I fråga om fristående gymnasieskolor gäller att kan förklara en sådan skola berättigad till bidrag från elevernas hemkommuner. Till elever i den kommunala gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången ska hemkommunen lämna ekonomiskt stöd. Normalt ger kommunerna därvid såväl interkommunal ersättning som ekonomiskt stöd för inackordering bara om hemkommunen inte erbjuder den sökta utbildningen. Fråga om inackorderingstillägg till elever som går i en fristående gymnasieskola prövas i enlighet med studiestödsförfattningarna och handläggs av . Av dessa författningar följer att inackorderingstillägg kan utgå till en elev vid en fristående gymnasieskola om eleven behöver inackordering. Prövningen av om en elev ska få inackorderingstillägg kan således ske på samma sätt oberoende av om det är fråga om studier vid en gymnasieskola eller en fristående gymnasieskola. Det kan alltså konstateras att nuvarande regler för inackorderingstillägg ger möjlighet till lika behandling oavsett elevens val av skola.
frs · GN12714 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:714 om statligt stöd för ökad läkartillgång har, mot bakgrund av regeringens stöd till ett projekt i för att underlätta för läkare med utländsk examen att få svensk läkarlegitimation samt läns landstings planer på att rekrytera färdigutbildade specialistläkare från , frågat näringsministern om regeringen är beredd att stödja andra projekt med syfte att underlätta för utländska läkare att få jobb i svensk sjukvård. Det gläder mig särskilt att det just är en folkpartist som ställer en fråga i ämnet, detta då partikamrater i läns landsting varit motståndare till det aktuella projektet i . Låt mig inledningsvis konstatera att staten inte är operativt ansvarig för rekrytering av personal till hälso- och sjukvården. Det är ett ansvar som måste ligga hos den enskilde arbetsgivaren. I fallet i har diskussioner förts mellan landstingspolitiker i län och , , , och om möjligheter och hinder för att kunna genomföra projektet. Såvitt jag förstår har man härvid enats om att det kan genomföras inom ramen för gällande lagstiftning. Allmänt sett är det förstås av största vikt att vi tillvaratar hela den potential som finns i arbetskraften. Att högutbildade invandrare, som det här främst handlar om, inte ges möjlighet till arbete i nivå med sin kompetens är såväl ett mänskligt som ekonomiskt slöseri. Till det kommer att behovet av utbildad arbetskraft på hälso- och sjukvårdsområdet är stort och av allt att döma kommer att öka ytterligare. I offentlig verksamhet som bedrivs nära medborgarna är det dessutom alldeles uppenbart att en större etnisk och kulturell mångfald i personalen kan bidra till att utveckla kvaliteten i den service som erbjuds. är den myndighet som utfärdar läkarlegitimationer och man har också ansvaret för att bedöma den sökandes utbildning och ge besked om vilken komplettering som är nödvändig. ansvarar vidare för att inom ramen för ordinarie budget anordna medicinska kunskapsprov och tillhandahålla viss utbildning i bl.a. yrkesinriktad svenska för olika yrkeskategorier på hälso- och sjukvårdsområdet. Antalet utbildningsplatser för detta ändamål täcker emellertid inte behovet varför även länsarbetsnämnderna upphandlar sådana kurser. Också i övrigt har länsarbetsnämnderna en viktig roll när det gäller att erbjuda olika former av kompletteringsutbildning och praktik i syfte att den som har en utländsk läkarexamen ska kunna erhålla svensk läkarlegitimation. Regeringens stöd till det projekt som och länsarbetsnämnden i samarbete med initierat, bör ses i detta perspektiv. Mot bakgrund av det angelägna i att undvika brist på personal inom hälso- och sjukvårdsområdet och se till att kompetensen hos personer med utländsk högskoleexamen tas till vara, vill jag inte utesluta ytterligare satsningar med den aktuella inriktningen från regeringens sida. Målgruppen skulle också då naturligtvis vara människor som redan finns i . Avslutningsvis vill jag tillägga att regeringen i budgetpropositionen för aviserade en utbyggnad av högskolan . Utbyggnaden omfattar bl.a. ytterligare 200 platser på läkarlinjen vardera året.
frs · GN12715 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:715 om ölskatterna och bryggerinäringen de har frågat mig hur mycket regeringen avser att sänka den svenska alkoholskatten på öl med fr.o.m. den 1juli. I den formella svenska begäran avseende införselreglerna som sändes till kommissionen den 17mars har begärt att kommissionen föreslår rådet att i likhet med och ska få fortsätta att t.o.m. den 31december 2003 ha regler som avviker från gällande direktiv. Det förslag som kommissionen lägger fram kommer att behandlas i rådet och beslutas där efter hörande av . I begäran har angetts att är berett att från den 1juli 2000 successivt avskaffa restriktionerna för öl och vin i samma takt som . Det innebär således att den skattefria kvoten för öl höjs från 15 till fr.o.m. nämnda datum. Dessutom kan vi överväga att höja den skattefria kvoten för sprit från 1 till den 1januari 2002 och till den 1januari 2003. Övergångsperioden ger oss tid att se över skattepolitiken. Regeringen ska nu analysera hur dessa regler kommer att påverka den svenska beskattningen på alkohol och försäljningen på Systembolaget. Innan detta arbete är slutfört är jag inte beredd att uttala mig om vilka åtgärder som kan bli aktuella på skatteområdet.
frs · GN12716 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:716 om brister i gränskontrollerna har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att de svenska gränskontrollerna kan sägas motsvara de krav som ställer. Som jag har tolkat grundar han sin fråga på den rapport som upprättat efter en inspektion av i . Denna inspektion som således gjordes , omfattade endast gräns- och säkerhetskontroll ur ett Schengenperspektiv samt utlänningsverksamhet i . Rapporten avser således inte samtliga svenska gränskontroller. Jag vill inledningsvis understryka att ansvaret för fördelning av polisväsendets ekonomiska resurser, rekrytering och fördelning av personal ligger hos . Det ankommer alltså inte på mig som justitieminister att fatta några beslut i den typen av frågor. När det gäller förberedelsearbetet inför operativa inträde i har ett regeringsuppdrag att inom polisorganisationen samordna arbetet med att förbereda ett svenskt inträde i . Arbetet sker dels genom den särskilda projektorganisation som skapats på , dels genom tillsyns- och inspektionsenhet. ansvarar för förberedelser i form av upprättande av handlingsplan, arbetsmetoder, planering för utbildning och teknikstöd. En preliminär nationell handlingsplan har utarbetats. En slutlig handlingsplan utges . Enligt uppgift från har samtliga polismyndigheter utifrån den preliminära handlingsplanen upprättat regionala genomförandeplaner för bl.a. gränskontroll. Utbildningsinsatser påbörjades och processen med rekrytering av kompletterande personalresurser pågår . Man kan konstatera att både och polismyndigheternas, således även i , intensitet i förberedelsearbetet ökat markant sedan inspektionstillfället . Det svenska operativa inträdet i planeras ske . Förberedelsearbetet ska dock kunna inspekteras med sikte på ett beslut i . Jag vet att polisen använder tiden fram till dess till att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att de svenska gränskontrollerna ska uppfylla krav. Den tillsyns- och inspektionsverksamhet som bedrivs av syftar främst till att stödja polismyndigheternas verksamhet genom att identifiera problem och ge incitament till förändringar. Detta var även fallet med inspektionen som genomfördes med inriktning på samt vissa utlänningsärenden . Det framgår av rapporten att kommer att följa utvecklingen noga. Polisen har successivt tillförts resurser för att kunna möta de krav som ställer. Regeringen återkommer i årets ekonomiska vårproposition i frågan om de ytterligare resursförstärkningar som är nödvändiga.
frs · GN12717 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:717 om idrottsforskningens framtida roll och ställning har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att öka förutsättningarna för att idrottsforskningen ska kunna hävda sig i den framtida forskningsorganisationen. Regeringen har överlämnat propositionen Forskning för framtiden @ en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81) till . I propositionen föreslås att tre nya forskningsråd och en inrättas den 1januari 2001. De föreslagna forskningsråden är @ som ska stödja grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden @ samt två områdesinriktade forskningsråd för sociala frågor och arbetsliv respektive miljö, lantbruk och samhällsplanering. ska främja behovsstyrd FoU till stöd för bl.a. innovationssystemet. Regeringens förslag till ny organisation innebär att nuvarande forskningsråd och flera sektorsforskningsorgan avvecklas. Förslaget till ny organisation för forskningsfinansieringen syftar till att skapa färre och större myndigheter med ökad förmåga till kraftsamling och flexibilitet. Ett uttalat syfte är också att den nya organisationen på ett bättre sätt ska kunna hantera angelägna forskningsområden som har en tydlig mång- eller tvärvetenskaplig karaktär. Den idrottsrelaterade forskningen är med sin spännvidd från fysiologiska och medicinska studier till humanistisk-samhällsvetenskapliga perspektiv ett exempel på ett sådant område. Det förslag till ny organisation som förelagts är dock inte avsett att definiera hur ansvaret för alla särskilda forskningsområden ska hanteras . Propositionen behandlar inte heller organisationen vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. Detta innebär att varken ) vid , som initierar, samordnar och stöder forskning i idrottsrelaterade frågor, eller den idrottsforskning som bedrivs vid universitet och högskolor berörs av propositionen. Mitt svar till måste därför bli att jag inte är beredd att redovisa några ställningstaganden eller särskilda initiativ i fråga om idrottsforskningens villkor i den framtida forskningsorganisationen. Som tidigare aviserats återkommer regeringen till idrottsforskningen och andra forskningsfrågor i höstens forskningspolitiska proposition. Jag kan dock garantera att den forskningspolitiska propositionen kommer att baseras på ett brett underlag i form av bl.a. de forskningsstrategier som lämnats in till regeringen. Idrottsforskningen är ett av de många forskningsområden som behandlas i dessa strategier.
frs · GN12718 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:718 om utvisningshotade läkare har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att utvisningshotade läkare ska ges möjligheter att stanna i och utföra sin profession. I frågan, som ställs mot bakgrund av rådande läkarbrist, anges att spanska läkare rekryteras till . Där pågår också ett samarbete med en tysk organisation för att lösa läkarbristen. finns det, enligt frågeställaren, utvisningshotade läkare i regionen. Denna fråga är viktig och sätter fingret på några av de olika villkor och avvägningar som ligger till grund för vår migrationslagstiftning. har en reglerad invandring. Det råder bred uppslutning kring denna princip. För att en utlänning ska få resa in i och vistas i ska vissa krav vara uppfyllda. En huvudregel är att tillstånd för andra än skyddsberättigade och EU-medborgare ska sökas före inresan i . Ett av skälen till den reglerade invandringen är behovet att kontrollera tillströmningen av utländsk arbetskraft till den svenska arbetsmarknaden. Medlemskapet i EU har öppnat arbetsmarknaden gentemot de andra medlemsstaterna samt mot länder som är anslutna till . I dagens växande konjunktur finns sektorer med en stor efterfrågan på arbetskraft. Bl.a. läkare är en sådan grupp. Läkaryrket är kvalificerat och för dess utövande ställs särskilda krav. Riksdag och regering har därför utfärdat regler för bedömning av läkares kompetens samt givit i uppdrag att tillämpa dessa. Till skillnad från andra yrken måste läkare så att säga godkännas innan arbetstillstånd kan utfärdas. Detta gäller inte läkare utbildade i någon av EU:s medlemsstater på grund av regler om ömsesidigt erkännande av läkares utbildningsbevis. har i sin fråga inte närmare angivit omständigheterna kring varför de ifrågavarande läkarna hotas av utvisning. Det finns olika anledningar till att besluta om utvisning. Gemensamt är dock att det uppehållstillstånd man beviljats av någon anledning har återkallats eller inte kan förlängas. Det är även tänkbart att frågan avser personer som ska avvisas, dvs. som sökt men inte beviljats uppehållstillstånd. I utlänningslagen anges bl.a. grunderna för att bevilja uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. När svenska myndigheter ska bedöma asylansökningar eller om det föreligger humanitära skäl är det dessa som står i centrum, inte hänsyn till om den sökande har ett yrke som är attraktivt för den svenska arbetsmarknaden. Vårt system för mottagande av asylsökande är uppbyggt bl.a. för att underlätta integration av dem som senare beviljas tillstånd. I bl.a. och pågår olika projekt som syftar till att hjälpa de invandrade läkare som finns i landet att börja utöva sitt yrke i .
frs · GN12719 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:719 om projekt har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit eller ämnar vidta för att uppfylla statens åtaganden i logistikprojektet . Bakgrunden är att har ett logistikprojekt vid namn Baseport som innebär att varor transporteras med järnväg till för vidare sjötransport till kontinenten. Enligt har gjort investeringar i miljardklassen i systemet, men det går med nedsatt kapacitet i avvaktan på banupprustningsåtgärder. Det samarbete som och har i detta projekt är ett bra exempel på hur stat och näringsliv kan samverka för att utveckla nya effektiva godstransportsystem som leder till att gods kan transporteras på järnväg. I projektet ingår bl.a. nya lastbärare som kräver utvidgad lastprofil och högre tillåten axellast längs de aktuella banorna, investeringar som dock även kan komma andra godstransporter till del. har genomfört investeringar som möjliggör transporter från till med lastbärare. Det är även möjligt att med nedsatt kapacitet transportera med lastbärare från (Gruvön) via Västra stambanan till . kommer att genomföra investeringar som möjliggör transporter med lastbärare från anläggningen i till med nedsatt kapacitet. investeringar styrs av stomnätsplanen för perioden 1998@2007. Planen har en påtaglig ekonomisk tyngdpunkt , där mer än hälften av medlen ligger. De anslag som funnits tillgängliga inom utgiftsområde 22, Kommunikationer, har dock inneburit att den tidiga tyngdpunkten i stomnätsplanen ej har kunnat genomföras. har fått en medelstilldelning som motsvarar det genomsnittliga värdet i stomnätsplanen. Följden av det är att ett antal investeringar har fått senareläggas, bl.a. vissa investeringar som påverkar . Det bör nämnas att staten inte har några formellt bindande avtal om dessa baninvesteringar. Diskussioner förs mellan och om att finna lösningar som kan minimera de problem som dessa senareläggningar inneburit. En möjlighet är att tidigarelägga investeringar genom att förskotterar medel enligt den modell som bl.a. genomförts på i samarbete med . Det är givetvis viktigt att detta stora projekt kan slutföras och jag har gott hopp om att parterna i samverkan kan finna acceptabla lösningar på problemen.
frs · GN12720 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:720 om svenska särkrav om halon har frågat mig vilka initiativ jag ämnar ta med anledning av kritik mot tillämpning av halonförbudet. har genom Montrealprotokollet förbundit sig att fasa ut tillverkning, försäljning och användning av ämnen som bryter ned ozonskiktet. Inom EU finns en förordning (3093/94) om ozonnedbrytande ämnen, som är under omarbetande. Enligt de nya reglerna som föreslås kommer bl.a. användningen av haloner i befintliga brandskyddsanordningar att förbjudas från den 1januari . I har användningen av haloner i fasta brandsläckningsanordningar varit förbjuden sedan den 1januari 1998, genom förordningen (1995:636) om ämnen som bryter ned ozonskiktet. har dock bemyndigats att meddela föreskrifter eller i enskilda fall undantag från förbudet, vilket också har skett. Ur miljösynpunkt är det angeläget att användningen av ozonnedbrytande ämnen avvecklas. Jag ser dock allvarligt på att det svenska förbudet medför snedvridna konkurrensförhållanden för den svenska sjöfartsnäringen. Jag avser därför att ta initiativ till att frågan diskuteras och behandlas inom .
frs · GN12721 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:721 om verksamhet har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att klargöra de grundläggande skälen till varför inriktning har förändrats i förhållande till de tidigare riksdagsbesluten. inriktning har inte förändrats i förhållande till de riksdagsbeslut som fattats. Naturligtvis finns varken skäl eller möjlighet för vare sig regeringen eller ett bolag att avvika från den inriktning som beslutat om.
frs · GN12722 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:722 om brist på farmaceuter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska den akuta bristen på receptarier. och har, med anledning av den befarade bristen på receptarier, ansökt hos om rätt att utfärda receptarieexamen. kommer, enligt uppgift, att ansöka om sådan examensrätt. menar att de nya utbildningsplatserna inte löser problemen då en stor del av studenterna, när de är färdigutbildade, går till industrin och läkemedelsbolagen. Så är inte fallet. Huvuddelen av de utbildade receptarierna, , börjar arbeta på apotek. Beträffande utbildning för verksamhet inom läkemedelsindustrin vill jag nämna att ger en farmacie kandidatutbildning som leder till arbete med analys, kontroll, forskning, utveckling och marknadsföring av läkemedel i industrin, på , på och vid andra kontrollmyndigheter liksom inom miljövården.
frs · GN12723 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:723 om skatternas inverkan på hyran har frågat om jag avser att utreda skatternas inverkan på hyreskostnaderna. Inledningsvis vill jag framhålla att jag i olika sammanhang betonat att jag vill se en inriktning av politiken mot att boendekostnadernas andel av disponibel inkomst kan sänkas mot nivån . Om det ska bli möjligt är i hög grad beroende av den allmänna ekonomiska utvecklingen och en ekonomisk politik inriktad på fortsatt låg inflation och låga räntor. Målet kan uppnås genom såväl lägre boendekostnader som ökade inkomster för hushållen. När det gäller boendekostnadernas utveckling i hyresboende är det viktigt att notera att de ökade kostnaderna beror på flera faktorer. Av analyser framgår att hyrorna har fortsatt att öka snabbare än inflationen även efter skatteomläggningen i början av decenniet. Detta beror framför allt på att många företag drabbats av inkomstbortfall till följd av att antalet tomma lägenheter har ökat. Vidare har många allmännyttiga företag skrivit ned fastigheternas bokförda värden till följd av att fastigheternas värden sjönk i samband med fastighetskrisen. Även ökade avskrivningar samt ökat behov av att bygga upp det egna kapitalet har i många företag bidragit till höjda hyror. Jag vill härutöver framhålla att jag anser att det är viktigt att beskattningen av bostäder i olika upplåtelseformer ska vara neutral. Jag ser därför med stort intresse fram emot att ta del av resultaten av arbete. Kommittén har bl.a. haft i uppdrag att analysera hur kravet på skattemässig neutralitet mellan olika upplåtelseformer ska definieras. Kommittén kommer att lämna sitt slutbetänkande den 2maj. Jag avser därför inte nu att ta några initiativ till ytterligare utredningar om beskattningen av bostäder eller dess inverkan på boendekostnaderna.
frs · GN12724 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:724 om att förkorta väntetiderna på PRV har frågat näringsministern vad han avser att vidta för åtgärder för att förkorta väntetiderna på PRV. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill som svar på frågan hänvisa till mitt interpellationssvar i den 28mars med anledning av en interpellation av (1999/2000:300) om uppföljning av handläggningstider. Där frågar han mig vilka ytterligare åtgärder regeringen försökte vidta , utöver de man redan vidtagit, för att uppnå målet för beslut i varumärkesärenden, och vilka åtgärder jag avser att vidta om det visar sig att nya ärenden ej kommer att kunna behandlas .