frs · GN121324 · 2000-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1324 om stöd till grundskoleelever har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att grundskoleelever ska få det stöd de behöver. Bakgrunden till fråga är naturligtvis den preliminära statistik över antalet elever i , som fått godkända betyg i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik , som publicerats. Det var enligt dessa ännu ej definitiva uppgifter av eleverna 9, som vid vårterminens slut var behöriga att tas in på ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan. Om trenden från håller i sig kommer ytterligare ett antal ungdomar att faktiskt ha tagit sig in på ett nationellt program när höstterminen börjar genom att de gått i sommarskola eller på annat sätt prövat upp sina betyg. De flesta av dem som ändå inte fick godkända betyg i svenska, engelska eller matematik kommer att få möjlighet att först läsa in grundskolekurserna på ett individuellt program för att sedan kunna gå över till ett nationellt program. Genom de beslut som fattat om programinriktat individuellt program öppnas bättre möjligheter att tillgodose dessa elevers skiftande behov. Enligt min bedömning finns det nu goda förutsättningar att utveckla det individuella programmets uppgift. Det finns alltid skäl till att vissa ungdomar inte får godkända betyg. Ofta kan det hänga ihop med att de kommit så sent till att det inte kan vara rimligt att förvänta sig att de behärskar svenska så bra att det räcker till godkänt. Många ungdomar har dessutom aldrig läst engelska i sina hemländer och kan inte förväntas klara samma mål som de kamrater som läst engelska från tidiga år, kanske t.o.m. 1. fick i uppdrag att "gå bakom siffrorna" och analysera orsakerna till varför vissa elever inte når målen. En delredovisning kommer och hela uppdraget ska redovisas . Regeringen kan bidra till ökad måluppfyllelse genom ökade statsbidrag, medel till kompetensutveckling av lärare, översyn av styrdokumenten och lärarutbildningen, utvärderingsinsatser samt skärpta krav på kommunernas kvalitetsredovisning. Insatser på alla dessa områden har gjorts och en ytterligare satsning i form av med inriktningen att stärka basfärdigheter och specialpedagogik kommer i samband med höstens budgetproposition. Regeringen kommer också att förändra uppdrag till att mer aktivt granska och stödja kommuner och skolor som behöver hjälp. Det tidigare nämnda uppdraget till att "gå bakom siffrorna" kan hjälpa kommunerna att analysera sina egna resultat. Åtgärder på nationell nivå är nämligen verkningslösa om inte kommunerna utvärderar sin egen verksamhet och sätter in åtgärder där det behövs, företrädesvis i de tidiga åren. Ett utvecklat kvalitetsarbete har också medfört glädjande förbättringar i resultaten, t.ex. i . På många håll pågår ett sådant mödosamt förbättringsarbete, som jag är övertygad om kommer att ge resultat på . Vissa skolors problem är dock inte enbart skolans problem utan även hela samhällets, t.ex. segregation, torftiga språkmiljöer, sociala problem etc. Därför gör regeringen långsiktiga insatser på en rad sådana områden, t.ex. allmän förskola, en ny lärarutbildning, försöksverksamhet med utbildning utan timplan etc. Vi måste också utveckla kunskaperna om vilka faktorer som gör att vissa skolor, trots svåra förutsättningar, når goda resultat. pekar på betydelsen av utvärdering, så att åtgärder kan sättas in . Frågan om information mellan skola och hem har vi diskuterat i och jag upprepar vad jag sagt tidigare. Det finns stort utrymme att utveckla skolornas muntliga och skriftliga information om elevernas studieresultat inom ramen för det nuvarande systemet. Jag tror att arbetet med att göra informationen mer nyanserad, framåtsyftande och effektiv måste ske på den enskilda skolan. Även användningen av prov måste vara en integrerad del av den lokala planeringen.