ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121176 · 2000-07-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1176 om EU-stöd har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla och snabba på processen för utbetalning av EU-medel. Bakgrunden till frågan är, enligt , att EU-projekt får vänta innan utbetalning av EU-medel sker och att de svårigheter som finns i samband med utbetalning av EU-medel visar att den administrativa hanteringen av EU-medel är alltför tidsödande och byråkratisk. Medlemskapet i EU har inneburit att medlen för bl.a. regional utveckling har ökat. Medlemskapet har genom strukturfonderna även inneburit nya arbetssätt genom att arbetet ska bedrivas i partnerskap och program. Även utvärdering av programmen är viktigt. anser också att det är mycket viktigt att de medel som ställs till förfogande från Europeiska gemenskapernas budget (EG-medel) används på ett effektivt sätt för att utveckla regionerna i olika medlemsstater och har därför ställt sig bakom de ökade kraven på uppföljning och kontroll av EG-medlen. Utbetalning av EG-medel sker efter en redovisning av de utgifter som är stödberättigade inom ramen för ett projektbeslut. Ett stort antal projektbeslut har tagits sedan starten av strukturfondsprogrammen för perioden 1995@1999. Genomförandet av dessa projekt har tidsmässigt legat under den senare hälften av programperioden. Det har inneburit en förskjutning av antalet ansökningar av utbetalningar till slutskedet av programperioden som fått till följd en kraftigt ökad arbetsvolym hos administrationen. Det har medfört att utbetalningarna i vissa fall tagit alltför . Jag är medveten om detta problem och både på central och regional nivå vidtas nu åtgärder för att skynda på utbetalningarna. Inför strukturfondsperioden 2000@2006 har regeringen decentraliserat organisationen för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. Det blir nu fem länsstyrelser som blir ansvariga för både beslut och utbetalning av EG-stöd. Med de erfarenheter vi har från tidigare strukturfondsperiod och med den nya organisationen bedöms genomförandet av strukturfondsprogrammen bli effektivare.
frs · GN121177 · 2000-07-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1177 om bilfri dag har frågat mig om jag avser att genom lagstiftning tvinga alla bilister till en "bilfri dag". Svaret på denna fråga är självfallet nej. bilfri dag är ett årligt återkommande arrangemang som har fått stor uppslutning i ett antal europeiska länder, främst i och , och som har fått ett brett stöd hos allmänheten. deltog 92 italienska och 66 franska städer. Genom engagemang väntas deltagandet i årets manifestation öka och sprida sig till flera länder. Den bilfria dagen är för den goda stadsmiljön. Inte bara för renare luft och mindre buller utan även för stadens kulturella och sociala värden. Den ger innevånarna möjlighet att uppleva stadens fulla kvaliteter. Den är även ett bra tillfälle att demonstrera alternativ till dagligt bilbruk och renare biltekniker. Den bilfria dagen är självfallet ingen lösning på de miljöproblem bilismen skapar i våra städer, men den kan illustrera problemen och inspirera till nya lösningar. I varje enskilt fall förutsätter manifestationen ett frivilligt kommunalt initiativ. Jag har i ett brev till alla svenska kommuner uppmanat dem att ta tillfället i akt och arrangera en bilfri dag den 22september . Det är således inte fråga om någon lagstiftningsåtgärd när det gäller den bilfria dagen. När det gäller bensinpriset är den senaste utvecklingen resultatet av höga oljepriser och inte av politiska beslut.
frs · GN121178 · 2000-07-06 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1166 om Heliga Stolen och FN och 1178 om och har frågat huruvida regeringen övervägt sin syn på Heliga Stolens ställning i FN och har frågat om regeringen avser vidta åtgärder för att i FN ska driva frågan om en översyn av den Heliga Stolens status i FN syftande till att privilegierade ställning ska upphöra. Jag besvarar båda dessa frågor i detta svar. Folkrättsjurister är inte överens om status som stat och inte heller om Heliga Stolens ställning. betecknas genomgående som en entitet "sui generis", dvs. av sin egen sort. betraktas av hävd som en stat av såväl andra länder som av FN och andra organisationer och ställning som stat kan därför sägas grundas på praxis. som stat representeras i FN av den Heliga Stolen som av tradition erkänts som jämbördig med stater inom statssamfundet, t.ex. vad gäller traktaträtt och diplomatiska förbindelser. Inom FN står Heliga Stolen upptagen på listan över "non-member states maintaining permanent observation missions at UNHQ". "Befolkningen" i består av ca 1000 personer som bor där på grund av sina befattningar inom men som förlorar sin "Vatikan-nationalitet" så fort de lämnar området. Heliga Stolen har status som observatör med rätt att agera aktivt i FN. Det finns för övrigt en rad olika slags observatörer i FN, t.ex. Internationella Röda korset och . Den Heliga Stolen är mycket aktiv i FN för att försvara kvinnans roll som maka och moder, vilket också betonas i påven "Brev till kvinnan" 1995. Därmed bekräftas kvinnans traditionella underordnade ställning gentemot mannen vilket får ekonomiska och sociala konsekvenser. Denna kvinnosyn ter sig förstås helt främmande från ett svenskt perspektiv. Påvestolen ser sexualitet som något som enbart hör äktenskapet till och som endast har som avsikt att ge upphov till nytt liv. Heliga Stolens motstånd mot familjeplanering och abort motverkar @ vilket vi starkt beklagar @ bl.a. användning av kondomer. Detta försvårar skydd mot oönskade graviditeter och sjukdomar som hiv/aids @ med ödesdigra konsekvenser för miljontals människor. Upprepade oönskade graviditeter är en starkt bidragande orsak till att cirka en halv miljon kvinnor dör av förlossningsrelaterade skador. Särskilt drabbade är @ som alltid @ de allra fattigaste kvinnorna. har inom FN aktivt verkat för rätten för alla, rika såväl som fattiga människor, att få tillgång till familjeplanering i form av bl.a. rådgivning, preventivmedel och möjlighet till abort. Självklart måste särskilt utsatta grupper som våldtagna flyktingkvinnor omfattas av sådana insatser, inkluderande dagen efter-piller. har aktivt drivit dessa frågor bl.a. vid FN:s senaste särskilda möten om kvinnors villkor och om social utveckling. Vi kommer att fortsätta driva dessa frågor, i strid med Heliga Stolen. Det är dock bättre att föra en dialog än att försöka stoppa avvikande synsätt. avser därför inte ta några initiativ i frågan om Heliga Stolens ställning i FN.
frs · GN121179 · 2000-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1179 om danskt skeppsregister har frågat mig om vilka initiativ jag är beredd att ta för att undanröja det nya handelshinder som det danska beslutet att öppna upp sitt andraregister (danskt internationellt skeppsregister) för färjor innebär. Detta beslut står enligt frågeställaren i skarp kontrast till intentionerna i Öresundssamarbetet mellan och . Jag har svarat på två riksdagsfrågor om färjenäringen. I mina tidigare svar har jag hänvisat till att det inom påbörjats ett beredningsarbete för att utvärdera det nuvarande rederistödet, som löper ut vid utgången av . Jag har vidare svarat att frågan om stöd till färjorna är en av de frågor som kommer att behandlas i början av detta arbete. Jag anser att den svenska färjenäringens konkurrenssituation är mycket bekymmersam. Som jag nämnt i mina tidigare svar till avvaktar jag den beredning av frågan som pågår inom . Ett underlag om färjorna beräknas vara klart . Först därefter kommer jag att ta ställning till vilka åtgärder som kan vidtas med anledning av den uppkomna situationen.
frs · GN121180 · 2000-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1180 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra standarden på . Jag delar åsikt att vägen till och från på vissa delar är av dålig standard. Det gäller bl.a. delen vid Sala. Däremot anser jag inte att det faktum att vägsträckan berör två län har gjort det extra svårt att få den prioriterad. mellan och ingår i det nationella stamvägnätet och investeringar prioriteras därför inte i länsplanerna utan i den nationella planen för vägtransportsystemet. I den plan som gäller för åren 1998@2007 föreslås investeringar på sammanlagt på . Det pågår därför inom projektering av en förbifart vid Sala, liksom utredningar av förbättringar på angränsande vägavsnitt. Projekteringen av förbifarten anpassas just nu till de nya vägutformningsrön som kommit fram genom nollvisionsarbetet.
frs · GN121181 · 2000-07-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1181 om anslag till de har frågat mig om regeringen avser att bevilja ytterligare anslag så att en acceptabel kontrollnivå vid den yttre gränsen i kan upprätthållas. De förslag om ytterligare resurser till som regeringen presenterade i vårpropositionen och som gällde dels rätt för att ianspråktaga vissa avgifter, dels ett utökat anslag med innebär enligt egna beräkningar att gränsskyddet kan tillföras drygt 100 nya tjänster. Regeringen har ingen avsikt att föreslå ytterligare förstärkningar av anslag.
frs · GN121182 · 2000-07-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1182 om informationsspridning om hiv/aids har frågat mig vad jag avser göra för att tillsammans med frivilligorganisationerna tillse att informationsinsatser om hiv/aids når varje ung svensk. har i en internationell jämförelse haft en mycket gynnsam utveckling när det gäller att försöka stoppa spridning av hiv och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Orsaken är främst tidiga förebyggande insatser, en god hälso- och sjukvård och socialvård samt ett relativt öppet samhälleligt klimat för att diskutera sex och samlevnad. Det statliga anslaget för insatser mot aids som disponerar uppgår till . Därutöver fördelas ytterligare för från det generella bidraget till kommuner och landsting till storstadsregionerna för hivprevention. Arbetet som bedrivs inom kommun och landsting finansieras naturligtvis även av kommunala och landstingskommunala medel. har i en översyn av det hivpreventiva arbetet i storstäderna samt i sin årsredovisning tagit fram uppgifter om hur stor del av resurserna som går till olika målgrupper. Av rapporterna framgår att en fjärdedel går till ungdomsgruppen, genom bl.a. riktade informationsinsatser via skolan och ungdomsmottagningarna. Mycket av arbetet genomförs i samarbete med frivilligorganisationerna. av resurserna går till deras verksamhet. har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att ta fram en nationell handlingsplan för det hivpreventiva arbetet. Den ska överlämnas till departementet så jag kommer att invänta förslag innan några särskilda åtgärder vidtas.
frs · GN121183 · 2000-07-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1183 om hiv och aids frågar mig vad regeringen avser göra för att med biståndsinsatser bekämpa spridningen av hiv och stärka vården av människor som lever med hiv eller aids. har framsteg gjorts för att förebygga hiv och för att vårda dem som insjuknat. Men epidemin drivs av många faktorer som skiljer sig åt från område till område. Det rör sig om olika sociala, kulturella och ekonomiska förhållanden, skilda smittvägar, och olika tidpunkter när epidemin först kom till ett område. Därmed måste hivinsatser utformas olika från ett land till ett annat. För att motverka spridningen av hiv är det minst lika viktigt att påverka människors sexuella beteende som att bemöta bakomliggande orsaker som t.ex. fattigdom, social orättvisa, brist på jämställdhet och kränkande av mänskliga rättigheter. har främjat ökad användning av säkrare sex, framför allt bland unga människor och med tonvikt på jämställdhet mellan kvinnor och män. I detta arbete deltar också svenska enskilda organisationer som t.ex. och Röda Korset/Noaks Ark. Genom forskningsverksamhet främjar utvecklingen av vacciner mot hiv och genom vårt stöd till () bidrar till att göra sexualinformation mer tillgänglig och öka tillgången på kondomer @ för att nämna ett par exempel. Hiv och aids återfinns alltmer i den politiska debatten. T.ex. bidrog diskussionen i till att fler länder uppmärksammade aids som mycket mer än enbart en hälsofråga. Trots dessa framsteg finns det politiska ledare som fortfarande undviker att öppet prata om hiv och aids. På så sätt undanhåller de livsviktig information till människor om hur man kan minska risken att bli infekterad. Hiv och aids är centrala frågor i svenskt bistånd. Vi är aktiva inom och förespråkar bättre samarbete mellan olika aktörer som t.ex. nationella regeringar, biståndsgivare, enskilda organisationer och näringslivet. De resurser som finns tillgängliga för att motverka spridningen av hiv måste användas så effektivt som möjligt. Att ge vård och stöd till människor som lever med hiv och aids är också en viktig del av det förebyggande arbetet @ som målet är att alla människor ska ha tillgång till den vård de behöver. bidrog totalt med ca till specifika hiv- och aidsinsatser . Stöd gick bl.a. till 14 samarbetsländer (t.ex. , , , , och ). Inom ramen för det svenska stödet ges också medel till olika FN-organ såsom och och till enskilda organisationer som på olika sätt arbetar med hiv och aids. Dessutom bidrar genom Sida till att stärka hälsosektorerna i nio länder i , och . Inom ramen för regeringens barnprojekt utarbetas svenska strategier för ett antal prioriterade områden. En av dessa strategier behandlar barn och hiv och aids. Regeringen avser att redovisa det samlade arbetet i en skrivelse till . Avslutningsvis skulle jag vilja nämna att regeringen i början på 1999 godkände en svensk övergripande strategi för svenskt internationellt samarbete kring hiv och aids. öppnar genom Sida ett särskilt kontor i södra för hiv- och aidsfrågor för att bl.a. stärka det svenska samarbetet med länderna i området.
frs · GN121184 · 2000-07-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1184 om de baltiska staterna och Natomedlemskap frågar om statsministern likt den finska presidenten ämnar att uttala ett aktivt stöd för de baltiska staternas strävan efter Natomedlemskap. Frågan har överlämnats till mig. Frågeställaren hänvisar till en intervju med president i tidningarna "Aamulehti" och "Turun Sanomat". I dessa tidningar besvarar president frågan om de baltiska ländernas Natomedlemskap inte är utan betydelse för med: "Den är inte utan betydelse. Det är en mycket viktig fråga för oss. Det skulle påverka säkerhetssituationen i och i ." Det är regeringens uppfattning att EU, och Nato har viktiga roller i den nya europeiska säkerhetsordning som fortfarande håller på att formas. I sammanhanget bör även erinras om den funktion FN har för upprätthållande av internationell fred och säkerhet. Utvidgningen av EU innebär att vi bygger säkerhet genom samarbete. Inledande av medlemskapsförhandlingar mellan EU och de baltiska länderna innebär i sig ett säkerhetspolitiskt plus för . Regeringen anser det väsentligt att den av alla godtagna principen om varje lands rätt att självt välja sin säkerhetspolitiska väg upprätthålls. har varje land ett ansvar att se till hela säkerhet. Detta ansvar reducerar dock inte rätten att självt välja säkerhetspolitisk linje. De baltiska länderna eftersträvar medlemskap i både EU och Nato.
frs · GN121187 · 2000-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1187 om problem för åkeribranschen har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förbättra konkurrensläget för åkerinäringen. Med hänvisning till redogörelsen i mitt svar på fråga 1999/2000:1014 från pågår nu ett intensivt arbete med att följa upp det transport- och handelspolitiska handlingsprogrammet för svensk åkerinäring, som har presenterats för i proposition 1999/2000:78. Jag vill ånyo framföra att eventuellt behov av andra åtgärder utöver de som presenterats i handlingsprogrammet ska ses i ljuset av vad som framkommer av det arbete som görs inom ramen för analys- och arbetsgruppen för svensk åkerinäring, i vilken också företrädare för branschen ingår. För att nå resultat i detta arbete är det viktigt att framhålla de olika parternas ansvar att bidra med välunderbyggt faktaunderlag som belyser situationen ur olika aspekter. Beträffande frågan om kostnadsläget vill jag hänvisa till mitt svar på fråga 1999/2000:1159 från , i vilket jag framför att frågor om arbetsgivaravgifter och sociala avgifter inte kan hanteras i relation till endast en bransch. Jag framför i svaret på frågan vidare att regeringen inte tagit ställning till de svenska arbetsgivaravgifterna och andra sociala kostnader ur ett internationellt kostnadsperspektiv. För detta krävs ett annat och bredare underlag än vad som föreligger . Det bör i sammanhanget noteras att alla former av branschspecifika åtgärder, vare sig i form av bidrag eller särskilda skattenedsättningar, omfattas av EU:s allmänna regler om statsstöd. Någon särskild EU-lagstiftning eller riktlinjer om undantag från dessa regler för stöd till åkeriverksamhet finns heller inte.
frs · GN121188 · 2000-07-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1188 om inställning till valfångst de har frågat mig om regeringen avser att stödja förslaget på om en återgång till kommersiell valfångst i enlighet med krav från och . () har just avslutat sitt möte i i . stödde inte och förslag om en återgång till kommersiell valfångst. Däremot stödde ett förslag om valreservat. Förslaget erhöll tyvärr inte tillräcklig majoritet för att antas. Vid mötet lyckades IWC enas om regler för hur valpopulationer ska nyttjas. Detta betyder inte att valjakten kommer att öka utan förhoppningsvis en vändning av nuvarande trend med en ökad jakt utan kontroll av IWC. jagas val huvudsakligen av och . hävdar att deras jakt sker i forskningssyfte. Detta har kraftfullt fördömts av IWC. har reserverat sig mot IWC:s moratorium mot valfångst. Deras jakt sker alltså utan kontroll av IWC. Både och är bundna av det nu fattade beslutet. Det väcker därför förhoppningar om mera kontrollerade former för deras jakt. IWC:s beslut innebär inte att man tillåter någon valjakt eller lyfter moratoriet mot valjakt. Beslutet innebär bara att vissa regler ska gälla om jakt över huvud taget ska bedrivas. Bl.a. ska internationella oberoende observatörer finnas med på båtarna vid eventuell jakt och skonsamma jaktmetoder ska användas. Beslutet är helt i enlighet med den linje drivit under en följd av år. Vi anser att det är bättre att den jakt som ändå bedrivs sker under kontrollerade former än att de länder som ändå jagar val gör det utan internationell insyn. Det kan även nämnas att representant i IWC, professor , vid valdes till ordförande i kommissionen . Detta innebär att kommer att få en ledande roll i det fortsatta arbetet med att bevara valarna. har och kommer att fortsätta att ha en restriktiv hållning, åtminstone så länge jag är miljöminister, i fråga om valfångst.
frs · GN121189 · 2000-07-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1189 om missvisande statistik vad avser gruppvåldtäkter har frågat mig om jag avser att verka för en ändring av brottskodningssystemet avseende gruppvåldtäkt. Inledningsvis vill jag slå fast att det är () som ansvarar för den officiella kriminalstatistiken. BRÅ har också den statistiska och kriminologiska kompetensen som krävs för att kunna bearbeta och analysera kriminalstatistiken. Kriminalstatistiken omfattar endast en del av den brottslighet som sker ute i samhället, eftersom alla brott inte kommer till polisens kännedom. Kriminalstatistiken kan aldrig, annat än i undantagsfall, användas för att beskriva den faktiska nivån av en viss typ av brott. Däremot kan statistiken ofta användas som underlag för att tolka den faktiska utvecklingen. I debatten om huruvida gruppvåldtäkter ökat eller inte har man dels utgått från anmälningar med fler än en skäligen misstänkt person, dels utgått från samtliga anmälningar. Ingen av dessa båda metoder är problemfri när det gäller att tolka den faktiska utvecklingen. Man måste också vara klar över att det, oavsett metod, kan vara stora skillnader i utvecklingen beroende på vilket geografiskt område och vilken tidsperiod man väljer att undersöka. Vad sedan gäller brottskodningssystemet beslutar BRÅ, i samråd med de myndigheter som lämnar underlag för statistiken till BRÅ, om hur kodningen av brott ska se ut. Det nuvarande brottskodningssystemet har vissa begränsningar. Det beror bl.a. på den inbyggda motsättningen att polismyndigheterna, som kodar brotten, har intresse av ett enkelt och lätthanterligt system som inte tar för mycket tid från den brottsutredande verksamheten medan bl.a. forskare har intresse av så mycket information som möjligt. Lösningen kan dock bara delvis stå att finna i införandet av nya brottskoder. Vi vet exempelvis att andelen feltolkningar ökar när fler brottskoder införs, något som påverkar statistikens kvalitet. BRÅ har därför varit restriktivt med att införa nya koder. För att på lite införa ett stabilt brottskodningssystem med hög kvalitet har BRÅ tillsammans med representanter för övriga myndigheter inom rättsväsendet tagit fram ett förslag till ett nytt brottskodningssystem. Detta kommer bl.a. att innebära att anmälda gruppvåldtäkter kan urskiljas. Arbetet drivs nu vidare inom Rådet för rättsväsendets informationssystem, , under BRÅ:s ansvar. Ett nytt system för kodning av brott kräver ett omfattande arbete inte bara för BRÅ, utan i än högre grad för polis- och åklagarväsendet. Det innebär stora förändringar av de system som hanterar informationen hos samtliga rättsväsendets myndigheter, och kommer därför att ta tid att genomföra. I avvaktan på ett nytt brottskodningssystem kommer dock BRÅ enligt uppgift att se över möjligheterna att införa speciella brottskoder för gruppvåldtäkter. Detta kommer dock inte att innebära att det går att direkt från statistiken dra slutsatser om den verkliga utvecklingen av begångna gruppvåldtäkter. För sådana analyser kommer det även fortsättningsvis att krävas den specialkunskap som bl.a. finns på BRÅ.
frs · GN121191 · 2000-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1191 om näringsministerns tilltro till har frågat mig om min tilltro till . citerar ett uttalande av mig från där frågan löd: eller ? Självfallet har jag stor tilltro till . Det finns dock skillnader mellan och . har en stark närvaro på världsmarknaden för sina produkter. Det har företagets utveckling på mobilområdet varit stark. För ordningens skull vill jag poängtera att en av grundstenarna i den utvecklingen var ett utvecklingssamarbete med dåvarande . är en mycket kompetent och avancerad teleoperatör på den europeiska marknaden med sin bas i . Internationaliseringen av branschen har just börjat och står inför en mycket stor utmaning att bygga upp sin position på en större marknad. Det finns ännu mycket att göra. har goda utvecklingsmöjligheter och de påverkas enligt min mening inte på något sätt negativt av att svenska staten är huvudägare, i många sammanhang är det en fördel att ha en långsiktig och stabil ägare.
frs · GN121192 · 2000-07-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1192 om värnpliktigas dagpenning har frågat när regeringen avser att höja dagersättningen från 40kr per tjänstgöringsdag för totalförsvarspliktiga som fullgör grundutbildning. Regeringen redovisade redan i proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret att den avsåg att höja dagersättningen med 10kr per tjänstgöringsdag fr.o.m. den 1juli 2000. Höjning är nu beslutad av regeringen och gäller från den 1juli 2000. I sitt betänkande Totalförsvarsplikten (SOU 2000:21)lämnade förslag på ett reformerat ersättningssystem för totalförsvarspliktiga som fullgör grundutbildning. Betänkandet är remitterat och ska efter remissbehandlingen beredas inom . Därefter kommer eventuella förslag till förändringar av ersättningssystemet att redovisas för .