ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12572 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:572 om bensinpriset har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att minska skattebelastningen på bensin och de höga bensinpriserna. Att bensinpriset har höjts beror inte på någon skattehöjning utan på att världsmarknadspriset på olja har stigit. Skatterna på bensin och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken och syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. har skatten på bensin förändrats obetydligt. Genom att skatten är kopplad till konsumentprisindex sänktes den med /liter den 1januari 1999 och höjdes lika mycket den 1januari 2000. Den svenska skatten på bensin är av ungefär samma storleksordning som skatten i våra grannländer. Regeringen har inga planer på att vare sig sänka eller höja skatten på bensin. För att lindra konsekvenserna av de höga bensinpriserna tar också upp möjligheterna att höja den skattefria milersättningen och förändra gränserna för reseavdrag. Avdraget för resor till och från arbetet, /mil, ska i princip täcka den rörliga kostnaden för att köra en privat bil (dvs. drivmedel, slitage, försäkringspremier etc.), men däremot inte kostnaden för att köpa och äga bilen (kapitalkostnader, värdeminskning, fordonsskatt etc.). Detta förklarar varför avdraget är avsevärt lägre än beräkningar av milkostnaden, som tar sikte på den totala kostnaden för att äga och köra en bil. Avdragsbeloppet 15kr/mil används även för avdrag för resor i tjänsten. Avdragsbeloppet höjdes senast den 1januari 1998 från 13 till 15kr/mil. Den stora höjningen motiverades med att den nya nivån skulle kunna bestå . preliminära beräkningar visar att schablonen fortfarande täcker de rörliga kostnaderna för att använda en privat bil. Den höjning av bensinpriset som har skett ger därför inte anledning till att ompröva avdragsbeloppen. Om priserna fortsätter att öka kommer naturligtvis frågan i ett annat läge, men det finns ingen anledning att ta ställning till några förändringar före höstens budgetproposition. De schablonvärden som används vid beskattningen av förmånsbilar är beräknade för att motsvara alla kostnader som är förknippade med att äga och använda en privat bil utom kostnaden för drivmedel. Ett viktigt syfte med förmånsbilsbeskattningen är att det ska finnas incitament att hushålla med både bilkörning och bensinförbrukning. För resor i tjänsten medges avdrag för kostnader för drivmedel (8kr/mil för bensinbilar och 5kr/mil för dieselbilar). Schablonbeloppet 8kr/mil sattes för att motsvara en bensinförbrukning omkring 1liter/mil, men eftersom bensinpriset förändras över tiden och bränsleförbrukningen varierar mellan olika modeller är det inte meningsfullt att försöka konstruera en indexeringsmodell som alltid motsvarar den exakta kostnaden. Med dagens bensinpris på ca /liter innebär det att avdraget motsvarar en bensinförbrukning på /mil, vilket är en ganska genomsnittlig förbrukning, även om många typiska tjänstebilar drar mer. Vilken slutsats man kommer fram till beror på vilken jämförelsenorm man använder. Regeringen har inte för avsikt att ändra reglerna.
frs · GN12573 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:573 om STASI-spioner har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att offentliggöra svenskars samröre med . menar att det är märkligt att det inte har avslöjats att några svenskar haft samröre med , och enligt honom skulle detta bero på att regeringen lagt locket på på grund av att skulle ha samarbetat med . Jag har svarat på en interpellation av om den 18januari och frågor i samma ämne av den 2februari samt av och den 16februari. Jag ber att få hänvisa till vad jag anfört i de svaren när det gäller vad som framkommit om verksamhet mot . Där framgår också vad regeringen har vidtagit för åtgärder. Uppgifter i Säkerhetspolisens register om svenskars samröre med kan i allmänhet inte lämnas ut på grund av normala sekretessbestämmelser. Anledningen till detta är att det i många fall skulle kunna skada såväl enskilda personer som Säkerhetspolisens verksamhet för att förebygga eller avslöja brott mot rikets säkerhet. Hans Hjortzberg-Nordlunds påstående om att regeringen hemlighåller sådana uppgifter på grund av att Säkerhetspolisen skulle ha samarbetat med faller på sin egen orimlighet.
frs · GN12574 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:574 om havsbaserad vindkraft Per har frågat mig vad jag avser göra för att snabbt få ett beslut i frågan om vindkraftsetablering vid Utgrunden i så att utbyggnaden av havsbaserad vindkraft kan komma i gång. Det ärende som Per tar upp rör en fråga om tillstånd enligt vattenlagen avseende utförandet av en gruppstation om sju vindkraftverk vid Utgrunden i . Ärendet kom in till genom ett överlämnande från . Ärendet ska, som alla ärenden, handläggas så att rättssäkerheten upprätthålls och så snabbt som möjligt. Jag kan inte kommentera ett enskilt förvaltningsärende. Jag vill också understryka att jag anser att vindkraften är en bra förnybar, inhemsk och ren energikälla och erinra om att regeringen i den energipolitiska propositionen 1996 framhöll utvecklingen av havsbaserade vindkraftsanläggningar som ett viktigt teknikområde för framtidens energisystem.
frs · GN12576 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:576 om forskning kring lax och öring har frågat vad jag avser att göra för att garantera att fördjupade studier och forskning kring lax och öring kan fortsätta. Frågan är ställd mot bakgrund av den framtida verksamheten vid i . Intressenterna har funnit att tillräckliga förutsättningar för samverkan i nuvarande form inte föreligger. Forskning kring lax och öring av mer grundläggande karaktär bedrivs bl.a. vid och vid i . Grundläggande forskning bedrivs även vid . Forskningen är finansierad av bl.a. Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Övrig verksamhet vid institutet är av mer tillämpad, men inte mindre viktig, natur. En avveckling av innebär inte att fördjupade studier och forskning kring lax och öring äventyras. Intressenterna arbetar nu med att finna praktiska lösningar på hur de pågående verksamheterna ska fördelas vid en avveckling. De viktigaste momenten avseende forskning kommer att drivas vidare i regi. Kraftverksintressenterna förutsätts fortsätta den verksamhet de på grund av vattendomar måste bedriva. I den mån ytterligare fördjupning krävs av den forskning som tas över av kan uppdrag läggas ut till eller institutioner vid andra universitet.
frs · GN12577 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:577 om handläggning av taxiförarlegitimation har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta i syfte att få handläggning av taxiförarlegitimationer att fungera. Bristerna i rutiner för anmälan och prov uppges vara så stora att de inte uppfyller de krav som kan ställas på en statlig myndighet. Enligt uppgift från härrör de problem som anförs från där telefonväxeln vissa tider varit överbelastad och väntetiden till prov kan vara lång. En bidragande orsak till problemen uppges vara att utbildningsnivån hos de aspiranter som avlägger prov för taxilegitimation är så låg att stora resurser åtgår för att genomföra omprov. genomfördes taxiprov i varvid endast 458 () ledde till godkänt resultat. har inte någon förbättring kunnat konstateras. För att komma till rätta med problemen har nu samordnat all bokning för hela till en plats och utökat resurserna med personal och telelinjer. Läget uppges nu vara under kontroll. pågår en översyn av de administrativa rutinerna som bl.a. innefattar en modernisering av betalningsrutinerna. Om inte detta arbete ger ett godtagbart resultat så är jag naturligtvis beredd att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GN12578 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:578 om har frågat mig vad jag tänker vidta för åtgärder för att stärka i sin uppgift att bidra till ett integrerat mångkulturellt samhälle. Jag håller med om att integrations- och mångfaldsfrågorna tilhör de viktigaste frågorna i samhället. Det var denna insikt som låg till grund för ändringen av politiken från invandrarpolitik till integrationspolitik. När politiken ändrades inrättades med uppgift att ha ett samlat ansvar och en samlad kompetens för frågor med anknytning till samhällets etniska och kulturella mångfald. En av huvuduppgifter är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen ur ett integrationspolitiskt perspektiv och lyfta fram faktorer som bidrar till en god integration. ska verka för att de integrationspolitiska målen genomsyrar verksamheterna inom olika samhällssektorer och lyfta fram områden där särskilda insatser kan behövas. är i full gång med denna verksamhet. Under detta år kommer rapporter och utvärderingar bl.a. om arbetsmarknaden, situationen i utsatta bostadsområden samt en uppföljning av kommunernas introduktionsverksamhet. På regional nivå sker ett utvecklingsarbete i samverkan med bl.a. länsstyrelserna i syfte att införliva de integrationspolitiska målen i verksamheten. Inom den statliga sektorn har samtliga myndigheter bl.a. genom en ändring i verksförordningen fått ett tydligt ansvar för att beakta integrationspolitiken i sin verksamhet. Myndigheterna ska också upprätta handlingsplaner för att främja etnisk mångfald bland de anställda. Utvecklingen följs av . har uppgift att bidra till en utveckling i kommunerna stärkts genom att verket fått ett särskilt uppdrag att stimulera kommunernas integrations- och mångfaldsarbete. Kommuner som vill utveckla sitt mångfaldsarbete kommer att ges möjlighet att anmäla intresse för att bli utsedda till årets mångfaldskommun och de metoder som givit goda resultat ska spridas vidare till andra kommuner. Det är min förhoppning att jag detta år kommer att få utnämna årets mångfaldskommun och överlämna stafettpinnen till andra kommuner som vill utveckla sitt mångfalds- och integrationsarbete. Slutligen vill jag framhålla att verket har en mycket viktig roll som samordnare och nationell kunskapsbas i arbetet med att förebygga och motverka främlingsfientlighet och rasism. har dessutom fått särskilda medel för sådana insatser. har även fått särskilda medel för att koordinera den nationella utvärderingen av de s.k. lokala utvecklingsavtalen som utgör en del av storstadstadspolitiken. Så svaret på fråga är att redan är stärkt i sin uppgift att bidra till ett integrerat mångkulturellt samhälle.
frs · GN12579 · 2000-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:579 om fristående skolor har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka kommunernas roll att själva fatta beslut om bidrag till fristående skolor. Staten har det nationella ansvaret för skolpolitiken och kommunerna har det lokala ansvaret. Givetvis måste mångfalden inom skolans område utformas så att den är förenlig med ett kommunalt ansvar för en likvärdig skola. Det är därför den nuvarande lagregleringen av villkoren för beslut om rätt till bidrag för fristående skolor innebär att hänsyn ska tas till om etableringen av en ny skola innebär påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen. Det är också skälet till att ska bereda kommunen tillfälle att yttra sig i ärendet. Rättssäkerheten garanteras genom möjligheten att överklaga beslut. Inom bereds nu förslag till justeringar (SOU 1999:98) av bidragssystemet för fristående grundskolor. Förslagen gällde bl.a. redovisningen av momsbidraget, översyn av lokalkostnadsbidrag och skolpliktskostnader samt den kommunala uppföljningen och utvärderingen av fristående grundskolor. Min avsikt är att regeringen ska fatta beslut med anledning av kommitténs förslag. Det pågår även ett beredningsarbete inom departementet som syftar till att mer aktivt ska informera kommunerna om möjligheten att anföra synpunkter på de följder etableringen av en ny skola kan medföra. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1999:76) har bl.a. fått i uppdrag att utreda de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna och för de fristående gymnasieskolorna av de nuvarande reglerna för bidragsgivning samt att utreda förutsättningarna för konkurrens på lika villkor mellan offentliga och fristående gymnasieskolor. Mot bakgrund av nu pågående beredningsarbete vill jag inte ta ställning till ytterligare åtgärder.
frs · GN12581 · 2000-02-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:581 om miljörapporter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra miljösanktionsavgifterna för försenade miljörapporter så att de står i proportion till försummelsen. Frågan ställs mot bakgrund av att företag som i kyl- eller värmepumpanläggningar använder ozonnedbrytande ämnen är skyldiga att genomföra en återkommande kontroll av anläggningen och att lämna rapport över kontrollen till tillsynsmyndigheten. Jag har besvarat en fråga från (1999/2000:533) där jag redovisat hur utomordentligt viktigt det är att kommunerna i egenskap av tillsynsmyndighet verkligen tillämpar som den är avsedd att tillämpas. Enligt är det helt klart att en nämnd ska besluta om miljösanktionsavgift när en överträdelse skett. Mitt svar blir därför kort och gott att alla är skyldiga att följa lagen och att regeringen inte har för avsikt att sänka avgiften.
frs · GN12582 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:582 om momsbedrägerier har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av de omfattande momsbedrägerierna. Frågan går tillbaka bl.a. på den rapport om kontrollen på mervärdesskatteområdet som Europeiska kommissionen har lagt fram. I själva rapporten utpekas inte enskilda medlemsstater som bra eller dåliga vad gäller kontrollverksamheten. Däremot gör kommissionen bedömningen att kontrollen inom gemenskapen som helhet är otillräcklig och av en grafikbilaga som är fogad vid rapporten får man intrycket att de tillgängliga resurserna för mervärdesskattekontroll i skulle vara avsevärt mindre, räknat per skattskyldig, än i någon annan medlemsstat. Det finns flera skäl att ifrågasätta om den bilden är riktig. Ett skäl är att i motsats till flera andra stater inte tillämpar någon beloppströskel för skattskyldigheten. I det antal skattskyldiga att kontrollera som ligger till grund för bilagan ingår därför för del ett stort antal skattskyldiga med mycket liten omsättning, vilket inte torde vara fallet i fråga om vissa andra stater. Ett annat skäl är att uppgiften om kontrollresurser för del inte torde omfatta den kontroll som görs i taxeringsarbetet beträffande skattskyldiga som redovisar mervärdesskatten i sin inkomstdeklaration. Det som har sagts innebär inte att jag vill hävda att situationen i vårt land vad gäller kontrollresurser skulle vara helt tillfredsställande. I budgetpropositionen uttalade regeringen att det är mycket som talar för att resursläget är bekymmersamt och att regeringen avser att återkomma till saken ekonomiska vårproposition. Beredningen inför vårpropositionen pågår och jag är inte beredd att nu gå in på vilka slutsatser och eventuella förslag som är att vänta från regeringens sida.
frs · GN12583 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:583 om centralisering av länsarkiven har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att möjliggöra att originalhandlingar finns nära tillgängliga för den regionala forskningen. Vi är nog helt överens om att arkiv utgör en unik dokumentation av det svenska samhällets utveckling och fram till . Handlingarna har därför stor betydelse för forskningen. De fyller också en viktig funktion inom förvaltningen. Beträffande den framtida förvaringen av dessa arkiv bereds frågan av ansvariga myndigheter och jag har inte någon rätt att ingripa i denna beredningsprocess. Jag utgår från att kravet på tillfredsställande tillgänglighet till handlingarna är en viktig faktor i det pågående beredningsarbetet.
frs · GN12584 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:584 om vägar har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att lokala vägnät ska nå upp till den standard som enligt präglar resterande . beskriver hur av vägnätet i kan vara avstängt på grund av tjällossning och att detta är ett hinder för utvecklingen i regionen. Låt mig först säga att jag anser att ett vägnät med bättre bärighet och färre avstängningar på grund av tjälskador är viktigt för att industrin ska kunna utvecklas. Regeringen har för avsikt att senare i vår lämna en proposition till om inriktningen av åtgärder i trafikens infrastruktur under perioden 2002@2011. I propositionen kommer bl.a. frågor om bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägnätet att tas upp.
frs · GN12586 · 2000-02-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:586 om stöldfärgade sedlar de har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att sedlar som färgats vid rån fullt ut blir ogiltiga. Infärgningen innebär att sedlar som varit föremål för brott lättare kan spåras och försvårar därmed gärningsmannens möjligheter att utan upptäckt tillgodogöra sig bytet. Enligt 5 kap. 4§ lagen (1988:1385) om riksbank får lösa in sedlar och mynt som är skadade eller förslitna. För sedlar som blivit helt förstörda får betala ersättning. Enligt de löser in färgade sedlar och de ersätts således fullt ut till skillnad från förfalskade sedlar. Enligt uppgift från är detta påstående inte korrekt. Banken följer sina bestämmelser om inlösen av skadade sedlar. Där framgår bl.a. att sedlar och sedelrester som är färgade eller söndertrasade på sådant sätt att de kan antas ha varit utsatta för tillgrepp eller försök till tillgrepp, ersättes först sedan det fastställts att inlämnaren är eller företräder rätt ägare (3§ i tillkännagivande om tillämpade regler vid inlösen av skadade sedlar m.m., RBFS 1993:5). Jag ser mot denna bakgrund inte att det finns något behov av att ändra regelverket med avseende på sedlar som färgats vid rån.
frs · GN12590 · 2000-02-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:590 om drogen kat har ursprungligen ställt en fråga till justitieministern om vilka åtgärder som avses vidtagas för att minska användningen av drogen kat. Jag har övertagit frågan eftersom den handlar om missbruk av en narkotikaklassad drog. Med kat avses blad eller skott från buske eller träd som tuggas för att erhålla en berusningseffekt. är ett centralstimulantia med kathinon som verksam substans. Kathinon har en farmakologisk profil som är mycket lik amfetaminets. införde 1989 en klassning av katväxtens ovanjordiska delar som ett narkotiskt preparat. Genom att missbruket främst sker inom etniskt slutna grupperingar kan inhämtande av uppgifter om dess omfattning vara förenat med vissa svårigheter. Det finns ingen entydig bild av missbrukets omfattning och en viss försiktighet bör iakttagas vid dessa bedömningar som inte enbart kan grundas på hypotetiska beräkningar om dygnsdos i förhållande till den insmugglade mängden. De rapporter som talar om ett kraftigt ökat missbruk är naturligtvis oroande och det kan inte bortses från att just den slutna gemenskapen kring missbruket förstärker självadministrationsbeteendet. Reella bedömningar av missbrukets omfattning bör kunna göras av olika berörda myndigheter och organisationer. Regeringen har genom narkotikaklassningen gett, socialtjänst, tull och polis, incitament för åtgärder inom respektive ansvarsområde och förlitar sig därmed på att det ansvar som myndighetsutövningen medför används på ett för verksamheten fullgott sätt.
frs · GN12594 · 2000-02-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:594 om rättegångskostnader vid felbehandling har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att minska den kostnadsrisk som en enskild person tar vid en anmälan om felbehandling. Hälso- och sjukvården står under tillsyn av . Tillsynsverksamheten ska bedrivas så att den bidrar till hög patientsäkerhet och kvalitet i den svenska hälso- och sjukvården. Om en patient i samband med hälso- och sjukvård drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom är vårdgivaren skyldig att anmäla detta till . Även enskilda patienter som anser sig ha blivit felbehandlade inom hälso- och sjukvården kan kostnadsfritt anmäla detta till eller (). En patient som anser sig blivit felbehandlad kan dessutom söka ekonomisk kompensation för detta. tvingades en patient som drabbats av en skada inom sjukvården och som ville ha ersättning för detta att föra skadeståndstalan i allmän domstol. För att få skadestånd tvingades den skadelidande bevisa dels att skadan orsakats av fel eller försummelse av vårdgivaren, dels att skadan var en direkt följd av en felaktig behandling. Att söka ersättning den skadeståndsrättsliga vägen kunde därför bli en långdragen och kostsam process för patienten. Mot bakgrund av detta skapades en patientförsäkring. Patientförsäkringen byggde inledningsvis på ett frivilligt åtagande från sjukvårdshuvudmännen. ersattes dock den frivilliga försäkringen av patientskadelagen (1996:779). Lagen innebar att det blev obligatoriskt för alla vårdgivare i att teckna en patientförsäkring. Enligt lagen behöver en patient som skadas inom hälso- och sjukvården inte bevisa att någon bland personalen gjort sig skyldig till fel eller försummelse för att ersättning ska kunna lämnas. Ett patientskadeärende kan överklagas till . Prövningen hos försäkringsgivaren och är kostnadsfri för patienten. Härutöver kan talan om patientskadeersättning föras vid allmän domstol. Trots att patientskadeersättning kan lämnas enligt patientskadelagen har den skadelidande dessutom fortfarande möjlighet att i stället vända sig till domstol och kräva skadestånd enligt skadeståndslagen (1972:207). För sådana förfaranden gäller de vanliga reglerna om rättegångskostnadsansvar. Den skadade har också möjlighet att få rättshjälp enligt rättshjälpslagen. Jag bedömer att regeringen genom bl.a. införandet av patientskadelagen väsentligt förbättrat situationen för patienter som skadats i vården. Jag ser därför inte något behov av ytterligare åtgärder.
frs · GN12613 · 2000-02-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:613 om stöd till föräldrar med handikappat barn har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta så att man vid behovsanalyser av stöd till föräldrar med handikappat barn ser till helheten, dvs. De allra flesta barn med funktionshinder växer upp med sina familjer. Jag håller med om att utformningen av samhällets stöd till både barnen och föräldrarna därför är av största betydelse för att stödja föräldrarna i omhändertagandet. Jag instämmer dock inte i uppfattningen att lagstiftningen lägger hinder i vägen för stöd till hela familjen. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ger t.ex. föräldrar till barn med omfattande funktionshinder rätt till avlastning i det egna hemmet. Barnet har rätt till korttidsvistelse utanför hemmet eller personlig assistans vid mycket omfattande behov av hjälp. Råd och stöd enligt LSS kan också ges både som insatser direkt till barnen och som ett stöd till föräldrarna i deras föräldraroll. Även socialtjänstlagen ger kommunerna en skyldighet att genom stöd och avlastning underlätta för anhöriga som svarar för omvårdnaden av barn eller vuxna med funktionshinder. Bostadsanpassningsbidraget ska vara ytterligare ett verktyg för att underlätta för den funktionshindrade att bo kvar hemma och är inte begränsat till anpassningar för vuxna. Jag förstår dock av den undersökning som och Ungdomar gjort, och som också hänvisar till, att många föräldrar är missnöjda med informationen om det praktiska och ekonomiska stöd de har rätt till. Jag antar därför att det i många fall inte är själva lagstiftningen utan informationen om stödet som brister. Dessutom visade Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder i sin slutrapport som lämnades till regeringen att det av olika orsaker brister i bemötande och kompetens hos den personal som familjerna möter. Inom regeringen diskuteras på vilket sätt såväl bemötandet och kompetensen hos personalen som informationen till familjer som har barn med funktionshinder kan förbättras. Jag återkommer till frågan i den nationella handlingsplan för handikappolitiken som regeringen avser att överlämna till .
frs · GN12627 · 2000-02-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:627 om utredningen I God Tro har frågat mig om jag har för avsikt att åtgärda de problem som tas upp i betänkandet I God Tro (SOU 1998:113). Förslagen i betänkandet har remissbehandlats och svaren har sammanställts. bereds förslagen tillsammans med remissinstansernas synpunkter i . Med anledning av detta vill jag avvakta med att uttala mig om vilka åtgärder regeringen avser att vidtaga.