ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11404 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:404 av () till jordbruksminister om H&M:s underklädesreklam Hennes & årliga reklam för underkläder har definitivt slagit rekord i att göra en kvinna till ett objekt i sin marknadsföring. Ingen gång har H&M presenterat en reklamkampanj där kvinnan så uppenbart ska likna en sak mer än en människa. Min första spontana reaktion när jag såg reklamen var att den här gången har H&M definitivt gått över gränsen. Exakt vad som gjorde mig upprörd kunde jag först inte avgöra. Vid en närmare eftertanke och efter att ha pratat med andra framstod det allt tydligare att det är den övertydliga objektifieringen som jag reagerar på. Modellen är i sitt sätt att sitta och stå en direkt avbild av en Barbiedocka. Hon framställs långt ifrån som en människa i reklamen. Jag har förstås också tidigare upprörts av H&M:s sätt att spela på osunda ideal och unga människors osäkerhet. När de nu tar steget till en total objektifiering och avpersonifiering av kvinnan i reklamen är gränsen definitivt nådd för vad jag kan acceptera. Det finns en avgörande skillnad i att å ena sidan visa kvinnor som framställs som människor och å andra sidan visa modeller som ska efterlikna opersonliga Barbiedockor. Var går egentligen gränsen för hur det ska vara acceptabelt att använda halvnakna kvinnor i reklam? Om inte H&M nu har överträtt den gränsen så förstår inte jag var man ska kunna dra den. Min fråga till jämställdhetsministern är därför om hon avser vidta några åtgärder med anledning av att företag alltmer tenderar att använda kvinnan som ett objekt i marknadsföringen av sina produkter.
fr · GO11405 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:405 av () till statsrådet om resursbrist På grund av bristande resurser tvingas nu styrelsen för att avslå ansökan för tre barn som formellt sett är behöriga att börja på skolan. Styrelsen kommer även fortsättningsvis att avslå alla inkommande ansökningar om inskrivning på specialskolan då den tidigare bufferten med pengar tagit slut. Skolan har påpekat till att den ökande elevtillströmningen lett till att skolans resurser urholkats. har uppmanat skolan att säga nej till fler elever på grund av att det fattas pengar. Den summa som saknas för att de tre barnen ska kunna skrivas in på är 3 miljoner. I kö för att bli godkända står sedan ytterligare 10@20 elever. Sista datumet för att söka till är men genom att inte ge skolan nödvändiga resurser så slås dörren för inskrivningar igen . Många föräldrar och elever har trott på skolministerns löfte i riksdagsdebatten om att alla elever som behöver gå på ska få göra det. Dessa har invaggats i tron att det är gott om tid för att göra i ordning ansökan. Hur kommer skolministern att arbeta för att de elever som står i kö ska beredas plats på ?
fr · GO11406 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:406 av () till statsrådet om Tre barn som måste få gå på , landets enda specialskola för blinda och multifunktionshindrade barn, får sina ansökningar avvisade. Det beror dels på att skolan inte får resurser som räcker till alla barn, dels på att socialdemokraterna tagit ifrån blinda/synskadade och multifunktionshindrade barn rätten att alls gå i specialskola. Det ger helt oacceptabla effekter och innebär att landets mest behövande barn sviks igen. När nu effekterna kan börja granskas blir det glasklart hur fel det var att fatta beslut om att stänga . Det var lika fel att ta ifrån barnen rätten att gå i specialskola. visas också hur innehållslösa löftena till barnen var. Det behövs en ny rättighetslagstiftning för barn med funktionshinder. Ingen ska kunna inskränka deras rätt att välja den skola där de kan känna sig trygga, få kompisar, väl utvecklad pedagogik och avancerade hjälpmedel. Situationen för barn med funktionshinder visar hur tunn fernissan är på välfärdsstaten . Vad avser skolministern göra för att garantera att de blinda/synskadade och multifunktionshindrade barn som behöver får gå på ?
fr · GO11407 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:407 av () till statsrådet om tillsynsansvar för förskolan När beslutade om en ny läroplan för förskolan låg det i beslutet ett särskiljande mellan vilka myndigheter som har tillsynsansvar för den kommunala förskolan, förskoleklasser i fristående skolor och förskoleklasser i annan regi. svarar för tillsyn när det gäller kommunala förskolor och förskoleklasser i fristående skolor. När det gäller förskolor i annan regi är det kommunen som har tillsynsansvar. ansåg redan då beslutet fattades att problem riskerade att uppstå när tillsynen av landets förskolor blir olika myndigheters ansvar. Den påtalade oron har bekräftats i , där kommunen inte kände till sitt tillsynsansvar. Resultatet är en JO-anmälning mot kommunen av en enskild familj som har drabbats av att tillsynsansvaret fallit mellan två stolar. Är skolministern beredd att se över lagen så att är den enda myndighet som ansvarar för tillsyn oavsett i vilken regi förskolan bedrivs?
fr · GO11408 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:408 av () till försvarsminister om Hovdalafältet I samband med nedläggningen av garnisonen i utlovade regeringen att mark, anläggningar och lokaler som disponeras av försvarsmakten skulle säljas till för en skälig summa. I den utfästelsen ingick även Hovdala övnings- och skjutfält. har representanter för och Högkvarteret framfört att Hovdalafältet @ åtminstone delvis @ är av stor betydelse för hemvärnet. Det tycks således finnas en motsättning mellan löften till och Försvarsdepartementets strävan att ge hemvärnet i norra så goda utbildningsbetingelser som möjligt, inte minst mot bakgrund av att regeringen i olika sammanhang betonat hemvärnets ökade betydelse. Min fråga till försvarsministern är: Kommer en uppgörelse mellan och att innebära att hemvärnsmännen även i fortsättningen kan utnyttja Hovdalafältet i ?
fr · GO11409 · 2000-12-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:409 av () till statsrådet om demokrati för äldre Många äldre och även andra grupper i samhället är mycket oroade för vad utvecklingen på IT-området kan få för konsekvenser för deras situation. Många saknar både datorer och kunskaper om hur en dator kan användas. I samhällets datorisering ingår att den ena banken och postkontoret efter det andra upphör med sin personliga service, olika organisationers telefonservice automatiseras, kommuner, landsting och andra institutioner lägger ut sin information på Internet. Många äldre är starkt oroade för att inte kunna klara av sina samhälleliga skyldigheter och att få del av demokratiska rättigheter. Risk finns för att den datorisering och IT-utveckling som är på gång med en explosiv hastighet kan förutom sina goda och bra möjligheter skapa ett informationsunderskott och då också ett demokratiunderskott för många äldre och andra grupper. Min fråga till demokratiministern är: Hur tänker regeringen minska de äldres och andra gruppers rädsla och oro att inte bli fullt delaktiga av de demokratiska rättigheterna?
fr · GO11410 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:410 av () till finansminister om fastighetsskatten Det blir allt tydligare att fastighetsskatten inte är hållbar utan den är i stället en orättfärdig skatt. Det måste vara fel att en person med heltidsinkomst ska behöva bidrag för att kunna betala sin skatt. Lika märkligt är det att någon ska tvingas låna pengar för att kunna betala en skattehöjning som inträffar utan att ens inkomster har ökat. Uppfattningen att man ska tvingas låna till skatten delas också av vissa regeringsföreträdare. Även värre blir situationen för pensionärer, speciellt i våra kustområden, som får gå från hus och hem på grund av den höga fastighetsskatten. Enligt min mening innebär den höga beskattningen av boende att segregationen ökar genom att endast de med mycket pengar har råd att bosätta sig i kustområdena. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till finansministern: Vilka planer har regeringen för att lindra effekterna av den höjda fastighetsskatten i kustområdena?
fr · GO11411 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:411 av () till miljöminister om skydd av dricksvattentäkter Under detta regniga år har även drabbats av översvämningar. och Täljeåns avrinningsområden består till stor del av låglänt jordbruksmark, ofta vunnen till åker genom omfattande sjösänkningsföretag . Det som gör situationen extra problematisk för är att är stadens enda dricksvattenkälla. Översvämningarna har lett till att vattnet varit så nedsmutsat av partiklar att dricksvattenintagen fått stängas. Risken finns att vattnet dessutom innehållit gifter, främst från jordbruket i form av bekämpningsmedel, möjligtvis även från översvämmade avlopp från enskilda fastigheter. Dricksvatten skyddas genom att kommunerna har möjlighet att skapa inre och yttre skyddsområden. I och med de förhållanden som uppkommer när växthuseffekten gör klimatet alltmer oförutsägbart, riskerar skyddsområdena att bli overksamma. Min fråga till miljöministern blir: På vilket sätt avser miljöministern att arbeta för att stärka skyddet för det ytvatten som är dricksvattentäkt?
fr · GO11412 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:412 av () till socialminister om lördagsöppet på Systembolaget vd, , sade i en utfrågning i SVT att Systembolaget avsåg att fortsätta med den försöksverksamhet för lördagsöppet som tidigare beslutat om. Enligt skulle försöksverksamheten pågå intill dess regeringen lagt sin proposition i ärendet. beslut kan tolkas som om försöket ska avslutas och utvärderas efter försöksåret. Skälet till att Systembolaget själv fattat beslut om att förlänga försöksverksamheten var enligt dels att personalen behövde planera arbetet, dels att kunderna enligt hennes uppfattning önskade att man fortsatte. Enligt i programmet närvarande forskare har alkoholkonsumtionen ökat där Systembolaget även har lördagsöppet. Detta innebär, enligt samma forskare, stora risker för ökade alkoholrelaterade skador, exempelvis kvinnomisshandel, andra misshandelsfall, rattfylleriskador osv., men att detta ännu inte vetenskapligt hunnit utredas. Min fråga till socialministern blir således: På vilket sätt kommer socialministern att agera för att ett fortsatt lördagsöppethållande på Systembolaget inte kommer till stånd innan en vetenskapligt grundad undersökning genomförts?
fr · GO11413 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:413 av () till kulturminister om filmer med sexualiserat våld Scary movie är en film som just nu visas på biograferna. Av de trailers som visats på TV får man intrycket att filmen är en parodi på skräckfilmer som gjorts . I är åldersgränsen för filmen . I sattes åldersgränsen av Biografbyrån till . Filmbolaget Triastar överklagade beslutet till kammarrätten, vilket innebar att åldersgränsen sattes till . Det innebär att barn får gå i målsmans sällskap. Filmen innehåller våldtäkter, misshandel, knivmord m.m. Listan kan göras lång på otäcka scener ur filmen. Reklamen som visats innan filmen har inte visat hur obehaglig den är och hur mycket sexualiserat våld den innehåller. Många föräldrar har därför gått och sett den med sina barn som är utan att veta om hur otäck den är. Min fråga är: Vilka åtgärder ämnar kulturministern vidta för att filmer med sexualiserat våld inte visas för barn även om man är i föräldrars sällskap?
fr · GO11414 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:414 av () till kulturminister om har en unik kulturskatt i . Denna teater med sina samlingar är en av de mest fullständiga teatersamlingarna i . I finns inget teatermuseum som i storlek eller kvalitet kan jämföras med de teatermuseer som finns i de flesta europeiska huvudstäder. har dock hyrt lokaler av på där ett teatermuseum och forskningsbibliotek etablerats. ska nu expandera och har därför sagt upp kontrakt och står utan lokaler. På grund av det för kulturinstitutioner mycket problematiska hyresläget i har två alternativ: packa ned allt i lådor eller flytta från . Om museet flyttar från skulle detta även bli ett hårt slag mot vid som normalt utnyttjar museets samlingar i sitt arbete. Vad avser kulturministern göra för att dessa med europeiska mått unika samlingar ska finnas tillgängliga i huvudstaden även ?
fr · GO11415 · 2000-12-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:415 av () till jordbruksminister om functional foods ligger långt framme då det gäller s.k. functional foods. Det finns ett egenåtgärdsprogram @ en branschöverenskommelse som medger vissa allmänna hälsopåståenden när det gäller livsmedel. Ett förslag till utvidgning av denna överenskommelse till produktspecifika fysiologiska påståenden finns , innebärande stränga dokumentationskrav och oberoende granskning av dokumentationen före marknadsföring av produkten. I andra EU-länder har man infört eller håller på att införa motsvarande egenåtgärdsprogram. Det gäller nu för att även fortsättningsvis vara offensivt och arbeta aktivt så att en lagstiftning för functional foods blir verklighet. Vilka initiativ avser jordbruksministern vidta under ordförandeskap så att functional foods får ett gemensamt regelverk i EU?
fr · GO11416 · 2000-12-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:416 av () till statsrådet om rehabiliteringskostnader 14 dagars sjuklön är en belastning särskilt för små företag. Om någon blir sjuk i ett småföretag med t.ex. två anställda belastas företaget med sjuklön , utan att något motsvarande arbete utförs. Kostnader för vikarie tillkommer om det går att få en vikarie som snabbt kan börja göra jobbet. Småföretag med sund ekonomi kan knäckas på grund av kostnader för sjuklön som vikarie inte går att få. Eftersom varje anställd är en så stor del av personalstyrkan, blir belastningen för småföretaget av helt andra proportioner än när en person är sjukskriven i ett stort företag. Det är min uppfattning att arbetsgivaren bör ha ett ansvar för sjukskrivningar och arbetsskador som har samband med arbetet. När den anställde skadar sig t.ex. under korpidrottande eller i skidbacken är det en helt annan sak. Arbetsgivaren ska rimligtvis inte belastas för det som arbetsgivaren inte har del i. Att skilja på om den anställdes skador och sjukdomar har orsakats på jobbet eller vore högst rimligt, vikarieproblemen är en nog stor belastning. Visar det sig att skadan leder till en längre sjukskrivning träder dessutom rehabiliteringsansvaret in. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att företagen inte ska belastas med rehabiliteringskostnaden när arbetstagaren blivit sjuk eller skadat sig ?
fr · GO11417 · 2000-12-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:417 av () till statsrådet om sjuklönekostnader 14 dagars sjuklön är en belastning särskilt för små företag. Om någon blir sjuk i ett småföretag med t.ex. två anställda belastas företaget med sjuklön , utan att något motsvarande arbete utförs. Kostnader för vikarie tillkommer om det går att få en vikarie som snabbt kan börja göra jobbet. Småföretag med god ekonomi kan knäckas på grund av kostnader för sjuklön som vikarie inte går att få. Eftersom varje anställd är en så stor del av personalstyrkan, blir belastningen för småföretaget av helt andra proportioner än när en person är sjukskriven i ett stort företag. Det är min uppfattning att arbetsgivaren bör ha ett ansvar för sjukskrivningar och arbetsskador som har samband med arbetet. När den anställde skadar sig t.ex. under korpidrottande eller i skidbacken är det en helt annan sak. Arbetsgivaren ska rimligtvis inte belastas för det som arbetsgivaren inte har del i. Att skilja på om den anställdes skador och sjukdomar har orsakats på jobbet eller vore högst rimligt, vikarieproblemen är en nog stor belastning. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att företagen inte ska belastas med 14 dagars sjuklön när arbetstagaren blivit sjuk eller skadat sig ?
fr · GO11418 · 2000-12-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:418 av de () till miljöminister om valfångst Det råder fortfarande en stor osäkerhet om inställning i frågor som rör kommersiell valfångst. kommer det att äga rum ett "intersessional" möte med (). har utlovat ett möte mellan tjänstemän och företrädare för (ideella organisationer). Det är således viktigt att detta möte kommer till stånd före . Avser miljöministern att tillse att ett möte för diskussion om valfångst med företrädare för äger rum före ?
fr · GO11419 · 2000-12-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:419 av () till statsrådet om uppehållstillstånd till följd av sjukdom Hundratals människor i län har engagerat sig för en svårt njursjuk kvinna från Kosovo. har avslagit hennes ansökan om förnyat uppehållstillstånd, trots att det finns en allvarlig risk för hennes hälsa om hon återvänder till Kosovo, eftersom sjukvården där inte kan svara mot hennes behov. I proposition 1988/89:86 uttalas, på s. 147 i anslutning till bestämmelsen i UtlL om humanitära skäl, att det kan vara fråga om personer som på grund av sin sjukdom eller andra personliga förhållanden inte bör nekas uppehållstillstånd här. Vad avser statsrådet göra för att säkerställa att personer som åberopar humanitära skäl med hänvisning till svåra sjukdomstillstånd kan beviljas förnyat uppehållstillstånd?
fr · GO11420 · 2000-12-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:420 av () till justitieminister om dag är ett stort namn på många håll i världen. Hans insatser för att rädda tiotusentals judar under framstår som en av de största hjältebragderna under . Runtom i världen uppmärksammas hans insats på ett flertal sätt. Vägar och torg uppkallas efter honom, han tillerkänns hedersmedborgarskap, skolor undervisar om hans insatser. Dessvärre får man ibland uppfattningen att detta inte på samma sätt gäller i eget hemland. Det finns många sätt för oss svenskar att uppmärksamma en av våra mest hjältemodiga medborgare. Här i och i andra länder avsätter vi för att uppmärksamma arbetare, kvinnor, FN m.m. Detta är bra. Men jag anser att det vore på sin plats att också avsätta för att hedra svensken . Min fråga lyder: Vad avser statsrådet göra för att inrätta en dag i ?
fr · GO11421 · 2000-12-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:421 av () till justitieminister om skydd för kvinnor I samband med det svenska ordförandeskapet i EU kommer bl.a. att ta upp frågan om rätt till asyl för flickor och kvinnor som kommit eller tvingats till EU-länder som sexslavar. Det kan även finnas anledning att dels se över vår egen lagstiftning när det gäller skydd och uppehållstillstånd för kvinnor som flytt från hemländer där medeltida straffsanktioner, som misshandel och stening till döds, ingår i landets rättspraxis, och dels vår egen rättspraxis. Situationen för t.ex. den iranska kvinnan kritisk. Efter att under ha misshandlats av sin make (med bl.a. två missfall som följd) flydde hon till . Hon befinner sig på en psykiatrisk klinik i och har försökt ta livet av sig . I har hon en stenkastningsdom på sig för påstått äktenskapsbrott. Trots detta anser att hon ska avvisas, ett beslut som nämnden fattade . Att utvisa en kvinna i beskriven nöd är inte bara omänskligt utan kan närmast betraktas som rättsvidrigt. Enligt gällande lag har "den som på grund av sitt kön känner välgrundad fruktan för förföljelse rätt till uppehållstillstånd." Är denna lagstiftning ej tillräcklig? Avser ministern verka för att svensk lagstiftning ger asyl till kvinnor som utsätts för liknande behandling i sina hemländer?
fr · GO11422 · 2000-12-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:422 av () till näringsminister om Västmanland@Dalarna Vägfrågorna är viktiga för ett län och för att ett län ska utvecklas. Vägfrågorna i har länge diskuterats, men några nämnvärda förbättringar har inte skymtats. Näringslivet i och har bl.a. uppvaktat statsrådet om vikten av snabba förbättringar av och då främst delen Sala och norrut/västerut, mot . Att två län @ både och @ är "inblandad" i ett vägbygge försvårar hanteringen @ och minskar tydligen prioriteringen. Väg 70 och det aktuella vägområdet passeras av ca 6000 fordon . Den aktuella vägen har också en stor del av den trafik som har slutmål . Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att , och den del som här aktualiserats, förbättras?
fr · GO11423 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:423 av () till statsrådet om funktionshindrade barns skola Ingen ekonomisk analys gjordes av kommunernas möjligheter att ge blinda/synskadade barn med multifunktionshinder en fullgod utbildning, innan beslutet att stänga och andra specialskolor fattades. Det är hög tid att detta sker , när beslutet ännu kan rivas upp, om det visar sig att uppdraget @ vilket mycket tyder på @ överstiger kommunernas ekonomiska möjligheter. berättar många föräldrar om att barnen blir restposter i hemkommunernas budgetar. Man får slåss för varje insats för barnen som medför kostnadsökningar för hemkommunen. När specialskolorna avvecklas kommer berörda kommuner att behöva avsätta stora ekonomiska resurser för landets kanske mest behövande barn. Det får under inga omständigheter bli så att barnen eller barnens utbildning kommer i kläm. Är skolministern beredd att låta utreda kommunernas ekonomiska beredskap för att ta emot barn med komplicerade multifunktionshinder i den kommunala skolan?
fr · GO11424 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:424 av () till statsrådet om specialskola De elever som antas har lovats att få gå färdigt hela sin skoltid på . Men det finns en risk att specialskolan tvingas stänga av ekonomiska skäl. I takt med att elever går färdigt blir eleverna på specialskolan färre, eftersom intagningen av nya elever stoppas . Men skolans verksamhet ska fortgå så länge något redan intaget barn finns kvar på skolan. Risken är alltså att skolans fasta kostnader kvarstår, men att intäkterna minskar när antalet elever avtar. Det måste ut hur ska klara ekonomin när intagningen av elever till specialskolan stoppats, men verksamheten ska drivas vidare för kvarvarande elever. Att en rad frågor om framtid kvarstår efter nedläggningsdebatten är allvarligt och visar hur dåligt underbyggt stängningsbeslutet var. Vad avser skolministern att göra för att tillse att specialskola inte tvingas förtidsavveckla av ekonomiska skäl?
fr · GO11425 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:425 av () till statsrådet om skolsituationen för barn med funktionshinder Det är häpnadsväckande att specialskolan kan stängas innan det utretts hur alternativen ser ut. Många exempel från verkligheten talar för att kommunernas förmåga att ge barn med funktionshinder en fullgod skoltid är starkt varierande. Mycket talar också för att ju svårare ett barns funktionshinder eller kombinationer av funktionshinder är, desto sämre klarar kommunerna att möta barnets behov. Det är mycket angeläget att kvaliteten i skolan för barn med funktionshinder @ både med avseende på undervisningens och den sociala situationens kvalitet @ nu undersöks och följs i detalj. Att tillse detta borde vara särskilt angeläget för skolministern och de av ledamöter som röstade för en stängning av och andra specialskolor. Är skolministern beredd att låta utreda situationen för barn med funktionshinder i den kommunala skolan?
fr · GO11426 · 2000-12-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:426 av () till statsrådet om korttidsplacering av barn vid När den fasta skoldelen på stängs ska elever enligt riksdagsbeslutet få komma till resurscentrum för besök på, som det heter, "visstid". Vad detta "visstid" innebär har både skolministern och majoritet underlåtit att ge besked om. Några socialdemokrater har tolkat det som några månader, vissa som hela skoltiden, andra som en termin. Regeringen måste återkomma till med en specificering av begreppets innebörd. Vad är det som gäller? Såväl skolministern som socialdemokratiska riksdagsledamöter har försökt göra gällande att det, bl.a. mot bakgrund av möjligheten att komma på "visstid" till skolan, egentligen inte blir någon förändring alls för Ekeskolebarnen . I så fall kan man fråga sig varför den mycket väl fungerande fasta specialskoledelen på ska stängas i strid med barns och föräldrars vilja. När avser skolministern ge och berörda föräldrar besked om vad begreppet "visstid" innebär vid korttidsplacering av barn på ?