ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO1119 · 2000-09-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:19 av () till statsrådet om IUC-nätverkens verksamhet och finansiering IUC-nätverken (industriella utvecklingscentra) bedriver en mycket viktig verksamhet runtom i landet. IUC , som består av nio personer som alla arbetar med UPA-uppdrag (uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppning) samt EU-verksamhet, är ett mycket gott exempel på detta. Det råder osäkerhet om IUC-nätverkens förutsättningar . Ja, t.o.m. hur verksamheten ska finansieras . Detta är olyckligt. Produktutveckling och avknoppningsprojekt är ofta ganska långsiktiga, varför osäkerheten kan göra att man inte tar sig an nya projekt. Personal kan tvingas sägas upp, vilket är kapitalförstöring av stora mått. Med tanke på den positiva utveckling som IUC haft, man varit i gång, är det viktigt med besked om framtida utveckling och finansiering. Med den osäkerhet som föreligger, och efter att ha tagit del av budgetpropositionens text avseende myndigheten för företagsutveckling, vill jag fråga statsrådet: När kommer IUC-nätverken att få nödvändiga besked om sina verksamhets- och finansiella förutsättningar?
fr · GO112 · 2000-09-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:2 av () till statsrådet om utsänd till Konflikten i har en lång bakgrundshistoria med faktorer som klasskillnader, minoriteter och majoriteter samt koloniala rötter och resultatet kan räknas i hundratusentals döda och i stora flyktingströmmar. Kontakterna mellan och är långvariga och hade sin början i missionsarbetet. Engagemanget i för går längre tillbaka än mina år som riksdagsledamot. Den första parlamentariska delegation jag mötte som ledamot kom från . efter deras hemkomst nåddes jag av budet att flera av dessa kolleger omkommit. De parlamentariska utbytena mellan våra länder har återkommit. har omväxlande dystra rapporter och hoppingivande signaler nått . har en fredsuppgörelse arbetats fram under ledning av . Några av parterna har tyvärr valt att stå utanför, men fredsplanen har undertecknats och arbetet fortgår. Förhoppningsvis ser vi snart slutet på det blodiga dödandet och flyktingströmmarna. De positiva krafterna i behöver nu ett ökat stöd av omvärlden. Konfliktförebyggande arbete och långsiktighet i biståndsarbete måste gå hand i hand. Regeringen, Sida och har bidragit till ett konkret arbete. Det har varit ovärderligt att ha en utsänd med placering i . Först var dåvarande riksdagsledamot placerad i , därefter har fortsatt detta viktiga arbete. Efter den 19september lämnas enligt uppgift inte stafettpinnen vidare. Jag beklagar att ingen information getts av Sida i denna fråga. Min fråga till regeringen är när biståndsminister avser att åter ha en utsänd svensk placerad i .
fr · GO1120 · 2000-09-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:20 av () till näringsminister om snabbfärjan till Efter vad jag erfarit pågår det en diskussion om att under innevarande år ändra turlistan för höghastighetsfärjan till och från , på så vis att trafiken ställs in . Det verkar helt orimligt att på detta sätt helt förändra förutsättningarna för ett helt län i . Höghastighetsfärjan är ett bra färdmedel för såväl enskilda resande till och från som för företag som är beroende av bra kommunikationer. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern vilka åtgärder regeringen avser vidta för att säkerställa att trafiken med höghastighetsfärjan till upprätthålls .
fr · GO1121 · 2000-09-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:21 av () till jordbruksminister om rapport om samerna från höll mot rasdiskriminering förhör med för att få reda på vad gör för att bekämpa diskriminering och främlingsfientlighet. Samernas situation berördes av flera ledamöter och frågor ställdes bl.a. om förmodade begränsningar i traditionell nyttjanderätt av betesmark för rennäringen, den svenska anslutningen till 169 och anslutningen till europeiska ramkonventionen om skydd av minoriteter. Efter förhöret skriver i en rapport att måste erkänna samernas traditionella landrättigheter, särskilt vad gäller jakt och fiske, och ansluta sig till 169. rekommenderar att införa en lagstiftning som erkänner samernas traditionella landrättigheter och som återspeglar rennäringens centrala roll för urfolks levnadssätt. Dessutom anser kommittén att den nya språklagen borde gälla i hela det samiska området och inte bara i de fyra kommuner som är fallet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder ministern avser vidta för att verkställa rekommendationerna i rapporten från mot rasdiskriminering.
fr · GO1122 · 2000-09-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:22 av () till miljöminister om miljösanktionsavgifter Enligt 30 kap. 1§ punkt1 ska miljösanktionsavgift betalas av en näringsidkare som vid bedrivandet av näringsverksamhet åsidosätter föreskrifter som meddelas med stöd av . I min egen kommun, , har tolv egna företagare bötfällts för miljöbrott med allt från . De har fått böter för otillräcklig märkning på diverse flaskor och burkar med kemikalier. Något som upprört såväl företagare som beslutsfattande politiker och kommunala tjänstemän. Man anser det orimligt att lagen tvingar dem att döma ut så höga böter för avsaknad av märkning på flaskor och burkar. En företagare tvingades t.o.m. betala böter för att några av hans burkar inte hade tillräckligt med svensk text. Detta problem är inte unikt för min kommun. Ingen företagare vill väl vara miljöbov. Men de har svårt att acceptera så höga böter för att de inte tillräckligt kontrollerat den svårbegripliga märkningen på sina produkter. Risken är att den här typen av bötfällning kan leda till att företagare och andra blir fientligt inställda till miljöarbetet. Lagstiftningen blir då kontraproduktiv. Samarbetet mellan företagarna och de kommunala myndigheterna blir i stället motarbete. Detta kan i sin tur leda till att kommunala myndigheter avstår från att vidta kontroller hos företagarna för att undvika konflikter. Jag vill därför fråga: Avser miljöministern att vidta en översyn av miljösanktionsavgifternas rimlighet?
fr · GO1123 · 2000-09-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:23 av () till statsrådet om arbetar aktivt för att stärka asylrätten, undanröja orsakerna till flykt och bidra till återuppbyggnad. I detta ingår också ett eget mottagande av flyktingar. är huvudman för mottagandet av asylsökande. I ansvar ingår bl.a. att se till att det finns platser på anläggningar för alla asylsökande. hyr flyktingförläggning av det kommunala bostadsbolaget i . Kommunen har investerat stora pengar i för att tillfredsställa krav. Avtalet kommer inte att förlängas då lagen är ändrad för mottagandet av invandrare och flyktingar. Verket har förpliktigat sig att återställa anläggningen men trots det kvarstår de ekonomiska problemen för kommunen. Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet beredd att se över lagstiftningen med anledning av det ovan beskrivna fallet?
fr · GO1124 · 2000-09-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:24 av () till statsrådet om friskolorna och statsbidragen I regeringens förslag till budget föreslås det ett anslag på för bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Statsbidraget ska tillföras kommunerna enligt särskilda villkor med "avsikten att medlen skall användas för personalförstärkningar som är strategiska för att nå en ökad måluppfyllelse" som det så vackert heter i propositionstexten. Kommunerna ska sedan själva bestämma vilka personalkategorier som pengarna ska användas för. Med tanke på regeringens och de socialdemokratiskt styrda kommunernas minst sagt njugga inställning till landets friskolor kan man undra hur det är tänkt att dessa pengar ska nå även de elever som valt en alternativ skolform. För oss moderater är det en självklarhet att elever i såväl kommunala skolor som friskolor behandlas lika i detta avseende, om regeringens förslag till budget godkänns av . Vad avser skolministern göra för att se till att det ökade statsbidraget även kommer landets friskolor till del?
fr · GO1125 · 2000-09-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:25 av () till näringsminister om har beslutat att notera på börsen genom att sälja majoriteten av aktierna. Försäljningen skulle ge svenska staten en skatteinkomst på ca . undviker nu med hjälp av en skatteteknisk konstruktion att betala reavinstskatt. Detta görs genom dotterbolag i annat land, där reavinstskatten är lika med noll. Telias ledning kommenterar affären med att sett ur aktieägarnas synvinkel är det en lönsam konstruktion och håller inte för otroligt att liknande transaktioner kan komma . Man menar att det är en vanlig metod. Jag är medveten om att näringsminister inte uttalar sig om enskilda företags agerande. Detta är en styrelsefråga i respektive företag. Men mot bakgrund av det inträffade vill jag ändå fråga näringsministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att företag där staten är majoritetsägare inte ska använda skattetekniska lösningar för att undgå att betala skatt?
fr · GO1126 · 2000-09-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:26 av () till näringsminister om resecentrum i är en expansiv region med växande befolkning och näringsliv. För att det inte ska innebära negativa effekter på regionens utveckling och stadens miljö är det viktigt att finna bra lösningar för den ökande trafiken och för att trafikslagen ska fungera ihop? , och kommun har planerat för en ombyggnad av stationsområdet i för att få till stånd ett fungerande och attraktivt resecentrum. är redan näst mest trafikerade . Stationsområdet är ett funktionellt nav för det regionala resandet. Det har också stor betydelse nationellt och lokalt. Frågan har stor betydelse ur miljö-, trafik- och turismsynpunkt. Det är nu osäkert om och när ett attraktivt resecentrum kan bli verklighet. har klargjort att medel saknas för att starta ombyggnaden av bangården. Jag vill nu fråga näringsministern om regeringen har för avsikt att vidta åtgärder för att möjliggöra byggandet av resecentrum i .
fr · GO1127 · 2000-09-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:27 av () till jordbruksminister om arealersättning I budgetpropositionen låter regeringen meddela att utbetalningen av arealersättningen kommer att ske först , jämfört med november . Enligt uppgift har regeringen utlovat att svenska bönder inte ska förlora pengar på detta och är överens med näringen om att full räntekompensation ska utgå. Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga jordbruksministern om när och hur denna ersättning ska utgå till bönderna.
fr · GO1128 · 2000-09-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:28 av () till vice statsminister om stöd till polisdistrikt Polisväsendet har en ansträngd ekonomi och har tvingats spara hårdhänt. Civilanställd personal finns nästan inte längre och i många polisdistrikt har också antalet poliser skurits ned rejält. Detta innebär också stor sparsamhet med inköp av utrustning vilket medför att bilparken är gammal och inte alltid funktionell, att näst intill utryckningar på vissa håll i landet ransonerats, att utryckningstider blivit oacceptabelt långa och att inköp av nödvändig utrustning inte skett eller fördröjts. Två av distrikten har drabbats av händelser av helt oförutsägbar natur som gett stora påfrestningar på en redan ansträngd situation. Det är dels polisen i som inte kunnat budgetera för den stora internationella . Det är dels polisen i med anledning av Malexandermorden och den därmed följande största polisinsatsen . Jag har tidigare frågat förre justitieministern om det inte är påkallat att ha en extra pott för polisdistrikt som drabbas av mycket stora händelser av unik natur. har det inträffat som jag påtalade, uppskjuten materialanskaffning och underbemanning har gjort att polisinsatsen i samband med ett ytterst allvarligt väpnat rån i inte kunnat göras på ett bra sätt. Utrustning för vägspärr, vapen och skyddsvästar fanns helt enkelt inte. Därför blir min fråga till vice statsministern: På vilket sätt avser ministern att kompensera dessa polisdistrikt för de utgifter som distrikten haft i samband med dessa extraordinära händelser?
fr · GO1129 · 2000-09-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:29 av () till försvarsminister om Kfor-styrkornas medverkan i gripandet av krigsförbrytare Specialdomstolen för krigsbrott i (Haagdomstolen) har efterlyst ledare för , den albanska gerilla som förde krig mot den serbiska statsmakten i Kosovo före Natos inmarsch. På fem platser i Kosovo har Haagdomstolens utsända specialister funnit bevis för att massakrer på civila förekommit. De fem undersökta platserna ligger i byarna och staden . Morden på serbiska civila i Klecka har knutits till , som leder Demokratiska partiet i Kosovo. De mördade i Glodjane var serbiska bönder, romer och kosovoalbaner som UCK misstänkte för samarbete med serberna. Fynden kan leda till att domstolen uppmanar USA-ledda Kfor att gripa flera kosovoalbanska ledare, flera av dem högt uppsatta inom UCK. Det faktum att även UCK utfört massakrer på civila strider mot den internationella uppfattning som säger att kosovoalbanerna enbart var oskyldiga offer för serbisk aggression @ en uppfattning som försvarade Natos ingripande i . Haagdomstolens nya undersökningar är omgivna av mer hemlighetsmakeri än av fruktan för albansk vedergällning. De behöver hjälp från Kfors internationella styrkor för att gripa de efterlysta UCK-ledarna men de befarar att det kan bli svårt att få Nato att delta i aktionen. I Kfors styrkor deltar även ett antal svenska medborgare. Min fråga till försvarsministern är vilken policy kommer att vara när det gäller gripandet av krigsförbrytarna från .
fr · GO113 · 2000-09-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:3 av () till kulturminister om församlingstillhörighet som grund för folkbokföring En statlig utredning föreslår att grunden för vår folkbokföring, socknar och församlingar, ska ändras till kommuner. Därmed kommer den sedan medeltiden finmaskiga indelningen av att försvinna. En indelning i mer än 2000 församlingar ersätts av 289 kommuner. Detta får stora effekter för den lokala identiteten, för uråldriga kulturvärden, för kyrkan, för släktforskningen och annan forskning samt försvårar lokalt utvecklingsarbete. I av globalisering och snabba förändringar finns ett stort behov av identitet och kunskap om våra rötter. Av dessa skäl framstår det som synnerligen olyckligt att ytterligare anonymisera tillvaron och försvåra sökandet efter våra rötter. Jag vill därför fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att säkerställa det lokala kulturarvet, den lokala identiteten samt släkt- och bygdeforskning?
fr · GO114 · 2000-09-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:4 av () till justitieminister om ingripande mot sexhandel Enligt uppgifter i massmedierna har polisen i fått utav de som anslogs i budgeten 1999 för att bekämpa sexhandeln. De var dock tydligen inte exakt öronmärkta för den tänkta verksamheten, utan polismyndigheten kan använda dem som de vill, men andemeningen med anslaget torde ha varit tydlig. Från början införde Göteborgspolisen en specialstyrka som kunde genomföra riktad spaningsverksamhet och medverka till att minska sexhandeln. tyder mycket på att den verksamheten läggs ned i och det synes märkligt när man i andra sammanhang diskuterar och förordar att skärpa lagen mot sexköp. Jag ställer mig frågande till på vilka grunder polisen prioriterar ned denna verksamhet samt hur det är möjligt att så åsidosätta tydliga resursanvisningar från till polismyndigheten. Jag vill därför fråga justitieministern: Hur tänker justitieministern agera för att upprätthålla och även förstärka möjligheterna till ingripande mot sexhandel, inte bara i utan även i övriga aktuella delar av landet?
fr · GO115 · 2000-09-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:5 av () till socialminister om rehabiliteringspengar Försäkringskassornas rehabiliteringspengar är slut. Alltfler människor får finna sig i att vara sjukskrivna i stället för att erbjudas rehabilitering, kunna återgå till jobbet och sitt vanliga liv. Regeringen är ansvarig för att ha skurit ned rehabiliteringsanslagen. har kostnaderna för sjukskrivningarna ökat. Regeringen har också sagt nej till en finansiell samordning mellan försäkringskassorna och sjukvården som hade förbättrat rehabiliteringen för åtskilliga sjukskrivna. Förlorare är alla de som är sjukskrivna och får vänta på en eventuell rehabilitering. Samhällsekonomiskt är det också en ren förlust att låta människor gå sjukskrivna i stället för att jobba. I bl.a. rapporteras det att behöver i extra anslag för att kunna hantera situationen. Mot bakgrund av det ovan angivna vill jag fråga ministern följande: Ämnar regeringen att skjuta till extra anslag till för att klara rehabiliteringsinsatserna?
fr · GO116 · 2000-09-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:6 av () till näringsminister om bilbälteslås Regeringens nollvision @ inga döda i trafiken @ verkar tyvärr inte uppnås. Redan för sedan passerades det kritiska strecket och antalet döda i trafiken fortsätter att växa. Den ekonomiska högkonjunkturen har bl.a. medfört att fler har kunnat ta körkort och att antalet nya bilar har ökat, vilket är positivt. Men därmed har också trafiken på våra vägar ökat, vilket i slutändan avgör hur många som dödas och därför måste säkerheten förbättras. I omkom 27 personer i trafiken varav 17 när de färdades i personbil eller lättare lastbil. har undersökt varje trafikolycka i detalj och kommit fram till att fem av de 17 omkomna inte använde bilbältet i samband med olyckstillfället. konstaterar också att fyra av de fem hade överlevt olyckan om de hade använt bilbälte. hade flera förslag i sitt betänkande 1997/98:TU5 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället om hur dödsfall i trafiken kan minskas. Ett av dessa förslag var att införa intelligenta bältespåminnare, som t.ex. kan göra att fordonet i fråga endast kan föras i låga hastigheter om förare eller passagerare inte använder bilbälte. Enligt , , skulle t.ex. en bilbältesvarnare i varenda bil spara 75 döda . Ett alternativ vore att införa bilbälteslås som gör bilen obrukbar om inte bältet används. Är näringsministern beredd att medverka till att ett sådant bilbälteslås införs?
fr · GO117 · 2000-09-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:7 av () till näringsminister om konkurrenssituationen för sjöfarten I frågesvar angående konkurrenssituationen för sjöfarten har näringsministern pekat på behovet av gemensamma regler på sjöfartens område. Näringsministern säger: "Utvecklingen visar att det är av största vikt att frågan diskuteras såväl bilateralt som internationellt". Och detta är naturligtvis viktigt. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att frågan ska diskuteras såväl bilateralt som internationellt?
fr · GO118 · 2000-09-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:8 av () till näringsminister om motorväg genom I debatt efter debatt har statsrådet försäkrat att väg E6 genom ska byggas ut och vara färdig 2007. Gårdagens budgetproposition gör mig besviken och tveksam till att detta är möjligt. Den finansieringsplan som tidigare framhållits som ett möjligt sätt att finansiera utbyggnaden, nämligen att privat kapital och nya intressenter kan medverka när det gäller finansieringen, finns inte omnämnd i propositionen. Det statliga anslaget torde inte räcka. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att väg E6 ska vara färdig 2007?
fr · GO119 · 2000-09-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:9 av () till statsrådet om bärplockare från utlandet Många personer från har lockats till med löfte om goda förtjänster genom bärplockning. De kontrakt som de erhållit har inneburit att de omöjligen kunnat tjäna pengar på sitt arbete i någon större omfattning. För de flesta har det inneburit stora förluster. Resa till och från , uppehälle här kostar mycket. De lever nu under mycket svåra förhållanden. kan de överleva tack vare lokalbefolkningens stöd. Bristande kontroll har gett utrymme för oseriösa arbetsgivare. Detta visar erfarenheterna från bärplockningen. Det behövs åtgärder i både förebyggande syfte och stöd för utsatta människor om de råkat ut för oseriösa arbetsgivare. Jag vill fråga statsrådet: Kommer regeringen att vidta några åtgärder så att oseriösa arbetsgivare inte kan utnyttja utländsk arbetskraft inom bär- och fruktnäringarna?
frs · GN121322 · 2000-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1322 om departementstillhörighet har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att de tre bolagen , och ska få samma huvudman. Arbetet i regeringen är så fördelat att och sorterar under och under . Det är inte aktuellt att ändra detta.
frs · GN121325 · 2000-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1325 om handel med personuppgifter Per har frågat mig vad jag avser att göra för att stävja Verket för högskoleservice (VHS:s) handel med personuppgifter. Jag vill inledningsvis säga att det är viktigt att värna om de sökandes integritet. Jag vill också markera att det inte ingår i VHS uppgifter att ägna sig åt kommersiell verksamhet i form av handel med personuppgifter. Offentlighetsprincipen innebär emellertid att myndigheter på begäran ska lämna ut offentliga handlingar. Myndigheter ska också enligt närmare bestämmelser i avgiftsförordningen ta ut avgifter för kopior av de handlingar som lämnas ut. Detta är inte att betrakta som försäljning. En myndighet har i allmänhet inte rätt att fråga vad uppgifterna ska användas till och inte heller vem som begär att få ut uppgifterna. De uppgifter som sökande lämnar till VHS är offentliga, under förutsättning att de inte omfattas av några bestämmelser i sekretesslagen. Detta innebär att VHS, mot författningsenlig avgift, måste lämna ut de uppgifter som efterfrågas med stöd av offentlighetsprincipen. Datainspektionen (DI), som är den myndighet som har tillsynsansvaret bl.a. vad gäller integritetsfrågor som behandlas i datalagen och personuppgiftslagen, har begärt ett yttrande från VHS med anledning av ett klagomål gällande adressutlämning. Om VHS genom sitt förfarande med utlämning av adresser har brutit mot gällande bestämmelser på området är jag naturligtvis mycket kritisk till detta. har haft inledande kontakter med VHS för att informera sig om vad som förekommit. VHS har uppgivit att verket inte lämnar ut uppgifter på datamedium. Verket har vidare uppgivit att det i fortsättningen inte kommer att lämna ut adresser genom utskrifter på etiketter. Det finns inte grund för att vidta några ytterligare åtgärder innan det står klart om VHS har brutit mot gällande bestämmelser på området. Jag avser dock att även fortsättningsvis aktivt följa frågan.
frs · GN121329 · 2000-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1329 om försämrad postservice har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att trygga en godtagbar servicenivå inom Posten och de funktioner som Posten enligt avtal med staten är förpliktade att utföra. Statens ansvar för den samhällsomfattande posttjänsten och den grundläggande kassaservicen framgår av postlagen. Genom tillståndsvillkor och avtal åligger det att tillhandahålla post- och kassaservice i hela landet. har sedan fått i uppdrag att följa utvecklingen och bevaka att servicen i landet motsvarar samhällets behov och de uppställda kraven. Vad avser den grundläggande kassaservicen så har avtalet mellan staten och förlängts att gälla till den 1april 2001 i avvaktan på den fortsatta beredningen av hur den grundläggande kassaservicen ska säkerställas framöver. Postlagen är oförändrad och regeringen anser det vara viktigt att det även framöver finns tillgång till kassatjänster. Jag vill dock inte föregripa frågans beredning genom att uttala mig i detalj kring denna fråga. Jag vill dock i detta sammanhang framhålla att det i samband med regeringsbeslutet om försäljning av har ställts ett antal krav på . Dessa krav innebär bl.a. att bolaget även fortsättningsvis ska tillhandahålla en grundläggande kassaservice, förändringar av kontorsnätet ska ske varsamt och innebära alternativ med en förbättrad service samt att lantbrevbärarservicen ska bibehållas. är fullt införstådd med dessa krav på verksamheten och bolagets ledning har försäkrat att den kommer att svara upp mot dessa. Vad avser förändringarna i Sörforsa samhälle utanför har jag erfarit att dessa förändringar har skett efter både samråd med boende och information till ansvariga inom kommunen.