ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11423 · 2000-01-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:423 av () till justitieminister om permissionsbestämmelserna Beviljandet av permissioner för personer dömda till långa fängelsestraff har vid vissa kriminalvårdsanstalter varit mycket generöst. Enligt vad som framkommit har det förekommit att en intagen person beviljats upp till 100 permissioner . Anledningarna till dessa permissioner har uppenbarligen inte noggrant kontrollerats på alla kriminalvårdsanstalter. Permissioner har givits utan att skäl till permission funnits enligt permissionsbestämmelserna. Detta är ur rättssynpunkt mycket oroande. Tungt belastade brottslingar ska ej ges permission utan mycket vägande skäl. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att se till att permissionsbestämmelserna följs och tillämpas på ett likartat sätt på alla kriminalvårdsanstalter?
fr · GN11424 · 2000-01-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:424 av () till justitieminister om polissituationen i Fler och fler blir varse att det måste till en förstärkning på justitieområdet. Det är bra. I frågor och interpellationer har jag försökt få statsrådet att i någon mån instämma i brister på området. Tyvärr har jag kunnat konstatera att svaren ofta varit i stil med "det har aldrig funnits så många poliser som ". Verkligheten har ju varit och är annorlunda. Jag har följt polissituationen noga bl.a. i mitt hemlän . Jag har också @ för att följa verksamheten @ "pryat" vid alla polisområden i och som har nattpatruller. Jag har själv alltså kunnat se de bristande resurser som funnits. Det är därför glädjande att statsministern i en TV-intervju säger att "vi släpar efter" inom justitieområdet. "Kanske också flera poliser" säger statsministern och hänvisar till vårpropositionen. Med anledning av dessa uttalanden förutsätter jag att det finns planer inom på förstärkningar bl.a. inom polisväsendet. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att öka antalet poliser i ?
fr · GN11425 · 2000-01-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:425 av de () till finansminister om Tullen och blir om- och utbyggnaden av klar. Det kommer då att finnas två s.k. tullfilter. För att klara bemanningen av detta behövs det ytterligare ca 60 utbildade tullare. Denna utökning av personal ryms inte inom nuvarande budgetram. En möjlighet att klara detta är att försämra eller helt ta bort tullkontrollen på ett antal mindre flygplatser och gränsövergångar i . Detta torde dock inte vara förenligt med uppdrag. Vidare öppnar med allt vad det innebär av utökad verksamhet och behov av mer personal för Tullen. Det tar att utbilda en tullare. behöver därför omgående besked från regeringen om ytterligare anslag. Annars är risken stor att det ena tullfiltret på inte kan tas i bruk. Avser regeringen ge ytterligare anslag för att klara av sin verksamhet på och vid ?
fr · GN11426 · 2000-01-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:426 av () till finansminister om beskattningen av livförsäkringsbolag Svenska livförsäkringsbolag har en konkurrensnackdel vid gränsöverskridande verksamhet eller filialverksamhet i utlandet. Bakgrunden är att livförsäkringsbolagen i beskattas med en schablonmässigt beräknad avkastningsskatt på pensions- och kapitalförsäkringsmedel, respektive av statslåneräntan per , som debiteras varje försäkring. Effekten av svensk skattelagstiftning kan bli direkt konkurrenshämmande. Svenska livbolag kan helt enkelt inte utnyttja den frihet som medger eftersom motsvarande skatt ej belastar försäkringssparande i andra länder. Svensk livförsäkringsteknik är framgångsrik. Verksamheten bedrivs nu i utlandet via kapitaliserat dotterbolag i respektive land för att undvika avkastningsskatt, en kostbar metod. En metod för utlandshandel som vi genom EU-inträdet skulle undvika. Veterligen bedriver inget svenskt livbolag spar- eller pensionsrörelse via filial eller gränsöverskridande i utlandet. Skatteintäkter förloras således inte. Regeln skulle därför utan kostnad kunna strykas för utlandsverksamhet. Om skatteplikten på utländska medborgares sparande i utlandet undanröjs kan svensk livförsäkringsteknik skapa exportmöjligheter. Med hänvisning till ovanstående frågar jag: Är finansministern beredd undersöka skäligheten i denna för svenska livbolag konkurrenshämmande lagstiftning för utlandsverksamhet och ta bort denna exporthämmande skrivning?
fr · GN11427 · 2000-01-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:427 av () till justitieminister om permissionsbestämmelser vid kriminalvårdsanstalter I medierna har det förekommit uppgifter om att dömda brottslingar har beviljats upp till 100 permissioner under tio månaders fängelsetid. Detta innebär att svårt kriminaliserade brottslingar varit på fri fot. Under dessa permissioner har också många brott begåtts. Behov av så många permissioner kan knappast anses försvarbart. Avser statsrådet vidta några åtgärder så att möjlighet till permission inskränkes?
fr · GN11428 · 2000-01-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:428 av Skånberg (kd) till statsminister om Nürnberglagarnas tillämpning i Statsministern har ställt i utsikt att låta en genomlysning ske av hållning till nazismen under . Vad som inte tidigare varit allmänt känt är att de tyska rasistiska Nürnberglagarna också gällde och tillämpades i , något som professor klargjorde vid sin föreläsning När svensk lag förbjöd tyska "judar" att gifta sig med "ickejudar" vid teologdagarna i . Jarlert visade att de tyska raslagarna tillämpades inom äktenskapsrätten även i . En tysk s.k. arier fick inte gifta sig med någon som enligt Nürnberglagarna definierades som jude. En lag föreskrev att utlänningar som ville ingå äktenskap i skulle prövas efter lagen i sitt hemland. 1904 gjordes flera undantag, bl.a. om hemlandets lag betraktade skilsmässa som äktenskapshinder eller tillät månggifte. ändrades samma lag beträffande internationella skilsmässor med en svensk part. Men efter Nürnberglagarnas införande i gjordes inga motsvarande undantag. Tyska medborgare hindersprövades i efter tysk lag. Raslagarna var visserligen främmande för svenskt rättsmedvetande, men tillämpades likväl här på grund av lag. De tyska flyktingar som ville gifta sig tvärs över rasbarriären fick vänta tills de blivit svenska medborgare. Förutom hade endast , , , , , , och anslutit sig till Haagöverenskommelsen , som låg till grund lag. Den svenska lagen ändrades först . Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att klarlägga hur och i vilken utsträckning de tyska rasistiska Nürnberglagarna kom att tillämpas?
fr · GN11429 · 2000-01-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:429 av () till justitieminister om kopiering av kretskort Just nu pågår ett intensivt arbete på med att ta fram en proposition med förslag som ska minska den alltmer omfattande privatkopieringen av kretskort till olika TV-kanaler och programutbud. Vet ministern att var femte parabolvilla använder sig av piratkort? Eftersom det nya marksända digitala TV-nätet också använder sig av kretskort så kommer marknaden för piratkopierare att öka markant. Därför är vi många som längtar efter en förstärkt lagstiftning. så är det olagligt att stjäla det som en dataprogrammerare har skapat. Det är därför högst rimligt att den som t.ex. stjäl en skådespelares verk, genom att köpa ett piratkort, ska dömas för att ha begått en olovlig handling och att det ska vara olovligt att använda piratkortet precis så som det är olagligt att använda ett olovligt kopierat dataprogram. Det här är en viktig symbolfråga för alla upphovsmän inom hela kultursektorn. De kräver självklart likabehandling och jag utgår från att regeringen medger denna likabehandling. I annat fall vill jag gärna att ministern utvecklar skillnaderna mellan att olovligt använda ett dataprogram och att olovligt använda ett piratkort. Avser ansvarig minister verka för en lika lagstiftning vad avser olovligt kopierade dataprogram och olovligt kopierade piratkort?
fr · GN11430 · 2000-01-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:430 av () till statsrådet om musiklärarutbildningarnas ställning I betänkande saknar jag klargöranden för kultursektorn. Antingen har hela vår musiklärarutbildning glömts bort, eller så ska det inte finnas någon särskild musiklärarutbildning . Jag utgår från att det första gäller och vill att ministern beaktar följande. Kommittén föreslår att studerande ska avrådas från att begränsa sin utbildning till bara ett ämne. Inom musik- och är ettämnesutbildningen en förutsättning. Även om den breddning av utbildningen som föreslås är bra, måste ändå den kompetens som musikhögskolorna ger som ettämnesutbildning bibehållas. Allt annat vore en katastrof för musik- och . Det är rimligt att de möjligheter som finns till kombinationstjänster mellan den frivilliga musik- och och lyfts fram som positiva exempel. Det är inte möjligt att utbilda sig till musik-, dans-, teater- och bildlärare om inte goda förkunskaper finns redan vid inträde till den högre utbildningen. finns inga krav på förkunskaper för att läsa 20 poäng inom lärarutbildningen medan det finns hårda förkunskapskrav till musikhögskolornas lärarutbildningar. Specialiserade musikutbildningar måste självklart finnas kvar. De utgör inget hinder för samverkan mellan olika ämnesområden. Avser ministern beakta de avgörande skillnader som finns mellan olika lärarutbildningar så att inte landets alla musikhögskolor tvingas lägga ned sin sammanhållna lärarutbildning?
fr · GN11431 · 2000-01-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:431 av () till statsrådet om kommunsammanslagningar I en intervju i talar statsrådet om att det i vissa fall skulle vara en bra lösning och ett naturligt steg med kommunsammanslagningar. Detta med anledning av de svårigheter som många kommuner brottas med. Regeringen säger sig vara öppen för att sammanslagningar ska kunna ske. Ämnar statsrådet lägga förslag som innebär att kommuner i slås samman?
fr · GN11432 · 2000-01-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:432 av () till justitieminister om polisutbildningen tillställdes justitieministern en fråga där jag tog upp att lider av stor polisbrist. I justitieministerns svar den 10januari framkommer att "regeringen bedömer att det är önskvärt att förlägga utbildning till ännu en eller ett par orter". Det är väl inte obekant för regeringen att bl.a. hyser stor oro inför en eventuell förbandsnedläggning på orten. Med tanke på den stora polisbristen i och eventuellt ökad arbetslöshet genom förbandsnedläggningar borde det vara förnuftigt att förlägga en polishögskola till . Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förbättra möjligheterna till polisutbildning i ?
fr · GN11433 · 2000-01-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:433 av () till finansminister om Internetspel ATG:s spelverksamhet är av utomordentlig betydelse inte bara för tävlingsverksamheten utan för hela den svenska hästaveln. Alltmer av spelverksamhet övergår till Internet. utlovade dåvarande finansministern att snabbutreda frågan om Internetspel för ATG. Utredningen skulle ha varit färdig @ men inget har hänt. har mer än 100 spelbolag introducerats på Internet. Avser finansministern att ingripa?
fr · GN11434 · 2000-01-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:434 av () till justitieminister om privatisering av polisens uppgifter Vaktbolagen omsätter numera större belopp än vad polisen gör. Flera års inställd polisutbildning och avskedandet av stora mängder civilanställda har skapat utrymme för en omfattande privatisering av skydds- och säkerhetsarbetet. Fattigt folk har härvid kommit i kläm, vilket visas av den kraftiga ökningen av personrån och våldsbrott. Avser justitieministern att återställa tryggheten för vanligt folk @ t.ex. genom bättre polisresurser eller genom upphandling av tjänster från den alltmer expanderande vaktbolagssektorn?
fr · GN11435 · 2000-01-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:435 av () till miljöminister om trafikmiljön Den 7november ansåg statsrådet på DN:s debattsida att "Även om vi skulle sätta sprätt på hela landets väganslag enbart i huvudstadsregionen @ vilket i och för sig är en orimlighet @ skulle vi inte lyckas 'bygga bort' bilköerna. Det skulle också tyvärr vara ganska fruktlöst att enbart satsa på utbyggnad av kollektivtrafiken: det leder bara till att de som redan nu väljer buss och tunnelbana ökar sitt kollektivåkande ytterligare medan resten framhärdar i att ta bilen, t.ex. till och från jobbet." Den 2november sa statsrådet i kammaren, enligt en färsk studie, att en bilresa i högtrafik tog "@@@ de från , söder om , till i anspråk. Bränsleförbrukningen under de fyra långsammaste kilometrarna var per mil, d.v.s. mer än den normala. Det innebär ökat utsläpp av luftföroreningar och koldioxid. Detta är sagt för att ge en bild. Kollektivtrafiken borde byggas ut och vara bättre." Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Står statsrådet , som den för miljöfrågorna ansvarige inom regeringen, fast vid de uppfattningar som statsrådet givit uttryck för i ovan redovisade citat?
fr · GN11436 · 2000-01-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:436 av () till näringsminister om trafiksäkerheten på svenska vägar Att alltfler människor dödas i trafiken är ett faktum. vision om högst 400 trafikdödade verkar alltmer avlägsen. Olycksorsaker är allt oftare: Fel däck, för hög fart eller för dåliga bromsar. Hur kommer det sig att det inte görs några djupgående analyser, liknande flygets haveriundersökningar? beräknas över 10000 förare köra påverkade av droger. Vad ska man göra för att öka bilbältesanvändandet? Om den enda åtgärden är att återkalla körkortet vid trafikförseelser verkar det som om de kreativa idéerna har tagit slut. Grundliga vetenskapliga studier bör klargöra, hur man på bästa sätt kan använda de medel som finns, för att rädda liv i trafiken. Bilisterna bidrar med ca till statskassan. Av dessa går en knapp fjärdedel tillbaka till bilisterna. Detta trots att vägarna förfaller. De dödsfällor i trafiken, som skulle vara billiga att bygga bort, lämnas åt sitt öde år , trots att de redan skördar sina offer. kan det räcka med att bygga ett räcke vid en farlig kurva, för att någon, i stället för att köra av vägen och frontalkrocka med ett träd, ska klara sig undan med skador på bilen. Att klippa ned höga häckar, för att ge bättre sikt vid svängar, kan också betyda att man slipper en allvarlig olycka. Att plantera en trädallé vid en nybyggd väg är samma sak som att planera en dödsfälla. Vilka åtgärder vill näringsministern vidta för att höja trafiksäkerheten på våra svenska vägar?
fr · GN11437 · 2000-01-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:437 av () till justitieminister om många permissioner för grova brottslingar Enligt en rapport från () som presenterades får många fångar på svenska anstalter så många permissioner att anstalterna inte hinner kontrollera dem. Frågan om permissionsreglerna väcktes efter polismorden i , där en av de misstänkta var på permission när brotten begicks. KVS har därför granskat hur permissionsreglerna tillämpas när det gäller brottslingar som dömts till fängelse. 300 interner har studerats och hälften av dem fick mellan 50 och 80 permissioner . Tio av dem fick minst 100 permissioner. Det förekommer att brottslingar fortsätter att göra brott de avtjänar straff. Exempel på detta finns på anstalten Åby utanför där en välkänd ekobrottsling dömd till fängelse har begått nya brott som han avtjänade sitt fängelsestraff. Vid en husrannsakan i hans cell upptäckte polisen tre mobiltelefoner, en bärbar dator, en handdator och möjlighet att koppla upp sig på Internet. Polisen fann också kvitton från restaurangbesök i . Polisen tror att mannen under sina permissioner rest utomlands och träffat sina tidigare brottskumpaner. Under permissionerna har mannen också rest till olika orter i och sysslat med brottslig verksamhet. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att komma till rätta med att grova brottslingar får permissioner där de i vissa fall kan fortsätta med brottslighet?
fr · GN11438 · 2000-01-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:438 av () till statsrådet om förutsättningarna för bostadsbyggande sade statsrådet i kammaren bl.a.: "Ska vi lyckas få till stånd ett kraftigt ökat bostadsbyggande i måste vi också lösa infrastrukturproblemen i denna region. Om vi inte gör det ligger många av korten mörkade och vi står utan riktigt bra förutsättningar för bostadsplanering och stadsplanering." ansåg statsrådet på DN:s debattsida att: "Trafiksituationen i våra tre storstäder, har kommit 'till vägs ände', om uttrycket tillåts." Och fortsatte: "Även om vi skulle sätta sprätt på hela landets väganslag enbart i huvudstadsregionen @ vilket i och för sig är en orimlighet @ skulle vi inte lyckas 'bygga bort' bilköerna. Det skulle också tyvärr vara ganska fruktlöst att enbart satsa på utbyggnad av kollektivtrafiken: det leder bara till att de som redan nu väljer buss och tunnelbana ökar sitt kollektivåkande ytterligare medan resten framhärdar i att ta bilen, t.ex. till och från jobbet." Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Står statsrådet , som den för bostadsfrågorna ansvarige inom regeringen, fast vid de uppfattningar som statsrådet givit uttryck för i ovan redovisade citat, den 4november 1999?
fr · GN11439 · 2000-01-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:439 av () till näringsminister om trafiksituationen i sade statsrådet i kammaren att enligt en färsk studie en bilresa i högtrafik tog "@@@ de från , söder om , till i anspråk. Bränsleförbrukningen under de fyra långsammaste kilometerna var per mil, dvs. mer än den normala. Det innebär ökat utsläpp av luftföroreningar och koldioxid. Detta är sagt för att ge en bild. Kollektivtrafiken borde byggas ut och vara bättre." ansåg statsrådet på DN:s debattsida att: "Även om vi skulle sätta sprätt på hela landets väganslag enbart i huvudstadsregionen @ vilket i och för sig är en orimlighet @ skulle vi inte lyckas 'bygga bort' bilköerna. Det skulle också tyvärr vara ganska fruktlöst att enbart satsa på utbyggnad av kollektivtrafiken: det leder bara till att de som redan nu väljer buss och tunnelbana ökar sitt kollektivåkande ytterligare, medan resten framhärdar i att ta bilen, t.ex. till och från jobbet." Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Står statsrådet , som den för trafikfrågorna ansvarige inom regeringen, fast vid de uppfattningar som statsrådet givit uttryck för i ovan redovisade citat, den 2november 1999?
fr · GN11440 · 2000-01-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:440 av () till försvarsminister om Underhållsgrupp Underhållsgrupp tillkom 1994. Underhållsgruppen arbetar på uppdrag av chefer för kaderorganiserade krigsförband ansvara för att vidmakthålla krigsförbandens kvalitet och tillgänglighet samt förredovisningen av förnödenheter. Underhållsgrupp stöder även utbildningen av befäl, värnpliktiga och frivilliga på genom att tillhandahålla resurser som är anpassade till produktionen. arbetar runt 300 personer på underhållsgruppen. I propositionen Det nya försvaret finns inte Underhållsgrupp nämnt över huvud taget. Detta har vållat en stor oro hos framför allt personalen som arbetar på . Oavsett hur framtiden ser ut för den militära närvaron på kommer det att behövas en underhållsfunktion. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att klarlägga framtiden för Underhållsgrupp ?
fr · GN11441 · 2000-01-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:441 av () till utbildningsminister om Undertecknad ställde den 22april 1999 en skriftlig fråga till utbildningsministern med rubriken Frågan ställdes med anledning av näringsminister "Dalslandspaket" som bl.a. skulle innebära 70 högskoleplatser till i . Det framkom senare att 60 av de platserna skulle tas från skolans befintliga 111 platser, varför skolan endast skulle få behålla 51 platser inom ramen för fristående kompletterande utbildningar. bedömning var dock att om ej dess karaktär av hantverksutbildningscentrum, trots den planerade högskolestatusen, ska gå förlorad måste de 51 platserna utökas till minst 80. I utbildningsministerns svar (Dnr U99/F44) den 28april 1999 framgick det att regeringen kommer att, med bedömning om de nödvändiga 80 årselevplatserna i åtanke, överväga ytterligare medel för platser inom ramen för verksamhet som kompletterande skola. Mot bakgrund av det svaret förvånade regeringen med sitt beslut nr38 daterat den 16december 1999 där det klart framgår att fr.o.m. den 1juli 2000 är det 60 årselevplatser som gäller i stället för de 80 platser som skolan då och alltjämt bedömer nödvändiga. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ska tilldelas de 80 årselevplatser inom ramen för fristående kompletterande utbildningar som skolan bedömer nödvändiga för att skolans karaktär av gediget hantverksutbildningscentrum ej ska riskera gå förlorad?
fr · GN11442 · 2000-01-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:442 av () till statsrådet om asyl för ryska judar Antisemitismen har aldrig varit utrotad i . Den var stark , trots att även en del judar var aktiva kommunister. I den pressade ekonomiska situation som råder i letar många efter syndabockar. Olika nationalistiska men också rent antisemitiska strömningar och organisationer har fått förnyat fotfäste. har en miljon judar utvandrat från till . Bara hade utvandringen från ökat med 30@50% medan den ökat med hela 120@130% från själva . Skäl för utvandring som uppges är genomgående rädslan för antisemitism och för barnens säkerhet. Det är inte nödvändigt att ange den typen av skäl eftersom alla judar tas emot i . Det visar på den stora fruktan som många judar i nu öppet vittnar om. Den stöder inte antisemitismen men ger heller inte skydd åt de som utsätts för antisemitiska påhopp. Åtminstone ett 20-tal familjer har sökt asyl i och fått avvisningsbeslut. De har upplevt olika former av trakasserier, fängslande, misshandel och i en del fall våldtäkt. Enligt min mening är det inhumant att utsätta dem för den fara det skulle innebära att låta avvisningarna till träda i kraft. Regeringen måste agera genom ett praxisbeslut för att förhindra avvisning till en mycket osäker framtid för dessa människor. Konferensen om Förintelsen blir bara en tom symbolhandling, om vi vägrar att ge skydd till dem som lider förföljelse för att de är judar. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att avvisningsbesluten mot de judar som sökt skydd i inte ska verkställas?
fr · GN11443 · 2000-01-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:443 av () till utrikesminister om EU:s linje mot dödsstraff Ett fåtal europeiska länder har kvar dödsstraffet i lagen, men endast har genomfört en avrättning . Från har kommit positiva uttalanden och har beslutat att avskaffa dödsstraffet. Men ännu står vi långt från målet, att dödsstraffet avskaffats, så arbetet mot dödsstraffet fortsätter att vara en viktig och prioriterad svensk fråga. Hur arbetet mot dödsstraff drivs inom EU finns det däremot frågetecken kring. Det krävs kunskap, samordning och målmedvetenhet för att EU med kraft ska kunna driva arbetet mot dödsstraff framåt. Både bland unionens medborgare och i omvärlden finns berättigade förväntningar på ett aktivt verkande för dödsstraffets avskaffande i tredje land. och katolska kyrkans krav om ett moratorium förtjänar ett helhjärtat stöd. har avrättat 600 människor . Bland de avrättade finns både psykiskt sjuka och minderåriga. ökar avrättningstakten som man förkortar överklagningstiderna och försämrar rättshjälpen. är ett annat land som genomför avrättningar i stor omfattning. För att peka på ytterligare ett land så väljer jag , där nu förslag till en ny Security Act riskerar att öka bruket av dödsstraff. Min fråga till regeringen är om statsrådet är beredd att verka för en samordning inom EU för avskaffande av dödsstraff i tredje land.