ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121098 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1098 om vårdköerna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vårdköer inte ska bli en klassfråga. Låt mig inledningsvis kommentera vårdens tillgänglighetsproblem i stort. Problemet består av två delar, dels operationsköer och dels överbelastade akutmottagningar och överbelagda medicinavdelningar. Väntetiderna till planerade operationer beror till en del på kapacitetsbrist, t.ex. brist på personal med rätt kompetens, men den kanske viktigaste orsaken är att nya operationsmetoder medfört ökade behandlingsmöjligheter. Som exempel kan nämnas operationer för kranskärlssjukdom, grå starr och höftledsförslitning som har varit fler. Köerna beror alltså allmänt sett inte på att hälso- och sjukvården producerar mindre, utan tvärtom produceras mer . Det andra tillgänglighetsproblemet, överbelastade akutmottagningar och medicinkliniker, har många orsaker. Den viktigaste är att vårdkedjorna inte fungerar tillräckligt väl. Många som kommer till akutvården borde ha tagits om hand av primärvården. Regeringen har i de senaste årens s.k. Dagmaröverenskommelser avsatt medel för arbetet med att minska väntetiderna. Projektet i vården som bedrivs vid syftar till att utveckla metoder som gör det möjligt att på ett över hela landet jämförbart sätt beskriva tillgängligheten, hur många som väntar, hur länge de väntat och vad de väntar på. utvecklingsarbete rörande behandlingsindikationer och prioriteringar är också ett viktigt inslag i arbetet med att minska väntetiderna. träffade regeringen, och ett avtal om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen och i avtalet har parterna enats om att utöka resurserna till bl.a. primärvården för att åstadkomma förbättrad tillgänglighet i hela vården och inte minst korta väntetiderna vid sjukhusen. Avtalet kommer att följas upp med en nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. I denna slås fast att grunderna för hälso- och sjukvårdspolitiken ska vara oförändrade: en solidarisk skattefinansiering, demokratisk styrning och vård efter behov på lika villkor. Hälso- och sjukvårdens resurser ska enligt min mening till fullo inriktas på att klara av vårdens grundläggande skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). I 2§ stadgas att målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Genom det resurstillskott som aviseras i den nationella handlingsplanen skapas således förutsättningar för förbättrad tillgänglighet och kontinuitet i vården. värnas om en hälso- och sjukvård som ges efter behov och inte efter betalningsförmåga.
frs · GN121099 · 2000-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1099 om polisen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inom en mycket snar framtid lösa den ekonomiska krisen för polisen i . Frågan ställs mot bakgrund av de stora merkostnader som drabbade i på grund av jakten på polismördarna i . Som jag framhöll redan i svaret till är det som har ansvaret för fördelning av budgetmedel mellan polismyndigheterna och som därigenom har möjlighet att kompensera myndigheterna för den aktuella typen av kostnader. De olika polismyndigheterna har möjlighet att redovisa sina särskilda behov av medel bl.a. i samband med budgetdialogen med . Polisväsendet får genom vårpropositionen ett tillskott på innevarande år. I vårpropositionen anges också att rättsväsendet ska tillföras 2001, 2002 och 2003. Det är den största enskilda satsningen på rättsväsendet . Jag har från i inhämtat att den inte, som verkar förutsätta, har för avsikt att införa något rekryteringsstopp. I stället planerar polismyndigheten nyanställningar av både poliser och civilanställda.
frs · GN121100 · 2000-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1100 om asylsökande kurdiska kvinnor har frågat mig vad regeringen tänker göra för att de kurdiska kvinnorna från som vägrar att acceptera tvångsgifte ska garanteras sina mänskliga rättigheter i . Bakgrunden anges vara ett beslut från som funnit anmärkningsvärt, där en ung kvinna av kurdiskt ursprung vägrat tvångsgifte och där nämnden i sitt beslut funnit att det ankommer på den turkiska staten att skydda henne. Med hänvisning till den rådande situationen för den kurdiska befolkningen och i synnerhet för unga kurdiska kvinnor som vägrar tvångsgifte har ställt den ovan nämnda frågan. Som bekant kan jag som statsråd inte kommentera enskilda ärenden som handläggs hos och . Jag noterar emellertid att reglerna om vilka som är skyddsbehövande finns i 3kap. utlänningslagen (1989:529). Jag förutsätter att de myndigheter som beslutar om uppehållstillstånd här i landet, och , följer dessa regler. Det kan i sammanhanget dessutom nämnas att regeringen antagit direktiv till en parlamentarisk kommitté som ska utreda utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring till . I direktiven ingår att kommittén ska se över om den s.k. seriositetsprövningen vid arrangerade äktenskap kan förbättras. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GN121101 · 2000-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1101 om yrkesfiskaravdraget återkommer till det s.k. yrkesfiskaravdraget och frågar när regeringen avser att inhämta godkännande för ett sådant avdrag. Beredning av ett förslag till yrkesfiskaravdrag pågår. Någon närmare precisering av tidpunkten är inte möjlig.
frs · GN121102 · 2000-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1102 om elmarknaden har frågat mig om regeringen planerar att vidta några åtgärder för att säkra en rättvis och fungerande elmarknad. Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen på elmarknaden i och i övriga . En väl fungerande konkurrens på elmarknaden är viktig. Regeringen har uppmärksammat de stora skillnader mellan områdespriserna och mellan områdespris och systempris som har uppstått . Systempriset är det pris som utgör priskrysset, dvs. där efterfrågan och utbud är lika stora, för hela börsområdet. Områdespriset är systempriset justerat med hänsyn till överföringsförbindelserna mellan länderna. Om det finns för lite överföringskapacitet mellan två områden, t.ex. mellan och , så blir priserna i de två områdena olika. När stora skillnader uppstår mellan områdespriserna och systempriset kan företag som har prissäkrat sina affärer mot systempriset på göra stora förluster. Det finns flera orsaker till dessa skillnader. De flesta av orsakerna bör dock i första hand hanteras på marknaden och av dess aktörer. Prissäkringsavtal som baserar sig på områdespriserna i stället för systempriset skulle kunna vara ett instrument för att hantera prisområdesrisken. avgör själv vilka produkter man ska erbjuda aktörerna på börsen. beslut baseras framför allt på efterfrågan av produkter på börsen. Jag har fått veta att planerar att införa en produkt för prissäkring i områdespriser. Regeringen kommer fortsätta att följa utvecklingen på elmarknaden och på .
frs · GN121103 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1103 om lokalisering av verksamheter med anledning av försvarets omstrukturering har frågat mig hur många statliga arbetstillfällen som etablerats på med anledning av de löften som ges i regeringens skrivelse 1999/2000:33. Som säkert redan känner till har ännu inga statliga arbetstillfällen etablerats på med anledning av försvarets omstrukturering. Men arbetet med att identifiera för lämpliga statliga verksamheter pågår. De i ovan nämnda skrivelse utlovade ca 90 statliga arbetstillfällena har regeringen för avsikt att etablera .
frs · GN121104 · 2000-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1104 om ökad utländsk konkurrens inom byggsektorn har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att skapa en ökad konkurrens inom byggsektorn genom att tillåta utländska byggföretag att utföra byggprojekt i . Jag konstaterar att utländska näringsidkares möjligheter att verka i regleras genom lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Lagen bygger på ett registreringsförfarande och innebär att alla utländska företag och utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare som lämnar uppgifter till enligt denna lag får bedriva näringsverksamhet i . Några särskilda åtgärder förefaller därför inte vara påkallade i detta avseende. Av Byggkostnadsdelegationens slutbetänkande (SOU 2000:44) framgår att det dock i praktiken finns andra slags hinder för utländsk konkurrens, vilka sammanhänger med att det i @ liksom i andra länder @ finns en tradition i byggbranschen att anlita nationella och lokala byggföretag. Kulturella skillnader, traditioner, språkkunskaper och nationella kontaktnät medför att det därför ofta är mycket svårt för byggföretag att ta sig in på andra länders marknader. Denna typ av hinder kan enligt delegationen vara svåra att undanröja genom lagstiftning eller andra former av offentliga ingripanden. Jag instämmer i detta. När det gäller import av byggprodukter från tillverkare på den inre marknaden finns det heller inte några formella hinder för att använda sådana produkter. Byggkostnadsdelegationen anser att det största hindret för ökad importkonkurrens i stället är byggherrens ovilja att prova nya leverantörer. Nationella krav på byggprodukter kan dock i vissa fall vara så komplicerade att de upplevs som tekniska handelshinder. EU:s byggproduktdirektiv syftar till att avskaffa dessa hinder och förutsätter att det finns harmoniserade standarder som anger de tekniska detaljkrav som byggprodukter ska uppfylla. Standardiseringsarbetet har dock tagit väsentligt på detta område än på andra. Regeringen kommer därför att ägna särskild uppmärksamhet åt sådana hinder som föreligger för att en fungerande inre marknad för byggprodukter ska etableras.
frs · GN121105 · 2000-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1105 om arbetslinjen och staten som arbetsgivare har, med anledning av revisorers rapport tillämpning för äldre, frågat om jag avser att ta initiativ i syfte att minska användandet av förtida pensioneringar vid omstruktureringar av statlig verksamhet. har det skett en strukturomvandling inom staten som lett till att en hel del statligt anställda blivit uppsagda. Som ett stöd för de anställda och anställningsmyndigheterna har de statliga trygghetsreglerna och fungerat. Anställda har fått möjlighet till vidareutbildning eller ett nytt arbete. Staten har också kunnat använda sig av de möjligheter till förtida pension som finns i det statliga trygghetsavtalet. befinner vi oss i en situation där uppsägningar är aktuella. vet vi att alla myndigheter måste möta en allt hårdare konkurrens om arbetskraften på arbetsmarknaden. Det gäller alla typer av kompetens och erfarenhet och det gäller män och kvinnor, gamla och unga och medborgare med svensk eller utländsk bakgrund. De personer som inom går i pension har lång erfarenhet och besitter stor kunskap. Det är viktigt att behålla den kunskapen och erfarenheten . Det är också viktigt för den anställde att ha möjlighet att fortsätta i yrkeslivet så länge han eller hon så önskar och kan. Det är varje myndighets ansvar att inom ramen för gällande regler och avtal svara för sin personalförsörjning och hantera dessa frågor i sin personalpolitik. Att sköta avveckling av personal på ett bra sätt är en viktig del av arbetsgivarpolitiken. Men det gäller också att, i samhället i stort, förändra attityderna till den äldre arbetskraften. Vi måste tänka om och ta vara på de stora erfarenheter och kunskaper som de äldre har. Här kan staten i sin arbetsgivarpolitik visa vägen och vara ett föredöme på arbetsmarknaden i övrigt. Mot den bakgrunden har regeringen antagit ett handlingsprogram där vi understryker vikten av en god arbetsmiljö och en god personalpolitik inom staten. kommer en serie seminarier att anordnas tillsammans med myndighetsledningarna för att se till att intentionerna i handlingsprogrammet blir verklighet.
frs · GN121107 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1107 om auktoritet har frågat mig hur jag tänker agera för att se till att ska hålla sig inom ramen för sitt uppdrag att utöva kontroll och tillsyn av läkemedel på ett objektivt och sakligt sätt. Frågan är ställd mot bakgrund av en artikel i där en handläggare vid är intervjuad. uppgifter enligt beslut är att trygga en god hälsa och goda levnadsvillkor och se till att hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen bedrivs med god kvalitet och effektiv resursanvändning samt tillgodoser den enskilde individens behov av vård, omsorg, stöd och service att tillse att läkemedel är säkra, effektiva och av god kvalitet samt verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. ska främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter samt förebygga missbruk av produkter inom verkets ansvarsområde att medverka till att läkemedelsförsörjningen blir kostnadseffektiv. Jag vill i detta sammanhang understryka att inom ramen för dessa mål även ska informera hälso- och sjukvården om nya produkter och deras terapeutiska värde. motivering till detta är att nyttan för patienterna ska bli optimal och att kostnaden för samhället ska kunna kontrolleras. informationsverksamhet bedrivs i flera steg. De viktigaste @ med anknytning till fråga @ är följande: för godkännande av ett läkemedel, då den egentliga produktkontrollen äger rum, informeras hälso- och sjukvården samt allmänheten genom medierna om att ett godkännande ägt rum. Beslut om ett godkännande baseras på en omfattande utredning som sammanställs i en till vissa delar offentlig utredningsrapport där läkemedlets kvalitet, säkerhet och kliniska effekter beskrivs utförligt. I ett senare skede publicerar en särskild produktmonografi i "Information från " och på myndighetens hemsida. Syftet med produktmonografierna är att ge "en av producentintressen obunden information kring nyheter och viktiga iakttagelser inom läkemedelsområdet". Dessa produktmonografier kontrolleras mycket noggrant genom en intern kvalitetssäkring och det berörda läkemedelsföretaget ges möjlighet att yttra sig över texten före publicering. I produktmonografin gör en för hälso- och sjukvården värdefull värdering av läkemedlets kliniska nytta. I det fall åberopar har dessa båda informationstillfällen sammanfallit genom att tidningen ringt upp med frågor kring ett läkemedel och en handläggare har för sammanfattat innehållet i och produktmonografi. Efter vad jag har inhämtat har handläggaren inte, som påstår, riktat kritik mot ett läkemedel, utan klargjort värdering av preparatets kliniska nytta, en värdering som framgår av verkets utredningsrapport och som kommer att redovisas i produktmonografin. uppgift är att godkänna läkemedel och informera om dessa. Enligt den information jag har är de interna rekommendationerna på tydliga; tjänstemännen bör inte offentligen ge uttryck för uppfattningar som strider mot verkets ställningstagande. Och så har ej heller skett i det fall åberopar.
frs · GN121108 · 2000-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1108 om vårdbidrag och studiemedel har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att vårdbidraget inte ska räknas som inkomst vid beräkning av studiemedel. I dagens studiemedelssystem är rätten till stöd beroende av den studerandes inkomst. Stödet minskas om inkomsten överstiger det s.k. fribeloppet under ett kalenderhalvår. Med inkomst avses sammanlagd inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt taxeringen för kalenderåret. Vårdbidrag är en ersättning för förälderns merarbete för särskild tillsyn och vård och/eller för de merkostnader som barnets sjukdom eller funktionshinder ger upphov till. Ersättningen för merarbetet är skattepliktig inkomst av tjänst och pensionsgrundande. Den del som avser merkostnader är dock varken skattepliktig eller pensionsgrundande och räknas inte heller som sjukpenningsgrundande inkomst. Beroende på hur stor del av vårdbidraget som utgörs av merkostnader blir alltså vårdbidraget helt eller delvis skattepliktigt. Eftersom vårdbidraget vanligtvis och till största delen är en ersättning för det merarbete som det innebär att t.ex. vårda ett sjukt barn är det skattepliktigt och räknas som inkomst. Samma regler gäller för andra skattepliktiga ersättningsformer. Det innebär att inkomst i form av t.ex. pension, sjukpenning och vårdbidrag påverkar studiemedlen på samma sätt som inkomst av förvärvsarbete. En ändring av dessa förhållanden skulle innebära stora kostnader för statsbudgeten. Fribeloppsgränsen kommer fr.o.m. den 1juli 2001 att höjas till per kalenderår. Därmed blir det betydligt färre studiemedelstagare som får sina studiemedel minskade på grund av andra inkomster . Just nu pågår en utredning (Översyn av ekonomiska familjestöd, dir. 2000:16) som ska titta på den här typen av frågor särskilt med tanke på effekter för barnfamiljer. Utredningen har i uppgift att göra en analys av de samlade effekterna av de familjeekonomiska stödsystemen med sikte på att göra stöden mer generella så att en minskning av marginaleffekterna blir möjlig. Analysen ska väga in de förändringar som föreslås, t.ex. inom studiestödssystemet, men även andra faktorer av betydelse för barnfamiljernas ekonomi. Utredaren ska lämna en slutlig redovisning senast den 28februari 2001. När utredningen slutligt redovisas kan det finnas anledning att eventuellt återkomma till frågan om ändringar i regelverket är motiverade. Det är således inte aktuellt att vidta någon åtgärd i frågan.
frs · GN121109 · 2000-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1109 om nedsättning av arbetsgivaravgiften för tjänsteföretag i stödområdet har frågat mig om förhandlingar pågår med med syfte att bibehålla nedsatta socialavgifter. Jag har tidigare i olika svar på frågor och interpellationer redogjort för bakgrunden till stödformen nedsättning av socialavgifter samt till det stödstopp som gäller för stödformen. Orsaken till stödstoppet är att nedsatta socialavgifter, liksom andra direkta företagsstöd, omfattas av . har utfärdat nya riktlinjer för utformningen av stöd för regionala ändamål. har kunnat anpassa flertalet av sina stödformer till dessa , så att stöd kan lämnas fortsättningsvis. Beträffande nedsatta socialavgifter är kommissionen och ännu inte överens. beslutade således att inleda ett s.k. fördjupat granskningsförfarande av stödformen. Detta innebär bl.a. att övriga medlemsländer m.fl. ges möjlighet att lämna sina synpunkter på stödformen. Hela beslutsprocessen bedöms pågå och ett slutgiltigt beslut från kommissionen kan väntas tidigast . Förhandlingar har pågått med kommissionen för att få stödformen godkänd. Regeringen har intensivt drivit frågan gentemot kommissionen och kommer naturligtvis att göra så även i fortsättningen. Jag vill också understyrka att regeringens tidigare bedömning kvarstår, vilket innebär att om kommissionen skulle godkänna stödformen nedsatta socialavgifter, i enlighet med vad regeringen drivit, kommer den självklart att tillämpas.
frs · GN121110 · 2000-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1110 om tågtrafik Malmö@Berlin har frågat mig vad jag avser göra för att motverka en försämring av tågtrafiken Malmö@Berlin. Jag vill först framhålla att jag delar syn på som ett framtidsområde och att det är angeläget att det finns goda transportmöjligheter mellan och /. Vilken trafik som ska bedrivas och i vilken omfattning är dock en fråga som beslutas av trafikansvariga. har ingen möjlighet att påverka vilken trafik som Deutshe Bahn ska bedriva.
frs · GN121111 · 2000-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1111 om har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder så att separata analyser genomförs för höghastighetståg och järnvägsflytt. Frågan ställs mot bakgrund av att och ABB samarbetar för att få till stånd en utredning om höghastighetsjärnvägar i . drar mycket långtgående slutsatser utifrån ABB:s och Europakorridorens initiativ. Jag ser dock ingen anledning till oro. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Förslag till förändringar av infrastrukturen analyseras utifrån hur de bidrar till de transportpolitiska målen. Vilka förändringar och frågor som analyseras beror på vad som bedöms vara realistiskt att genomföra med hänsyn till prioriteringar och möjliga resursinsatser.
frs · GN121112 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1112 om ungdomsrånen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta mot bakgrund av att antalet ungdomsrån ökar i . Det är mycket oroande att ungdomar utsätts för rån och att ungdomar begår rån. Jag kan försäkra att ungdomsrån är något som uppmärksammats och som tas på stort allvar inom rättsväsendet. Det pågår arbete för att på olika sätt minska antalet ungdomsrån och för att ge stöd till ungdomar som utsatts för brott. () har genomfört en undersökning av ungdomsrån i och . Undersökningen visar bl.a. att de polisanmälda ungdomsrånen ökade kraftigt i både och . BRÅ har också i en studie om strategiska brott identifierat debutbrott som indikerar en hög risk för fortsatt brottslighet. Rån och stöld är brottstyper som tillhör denna kategori. Det är viktigt med snabba och tydliga reaktioner från samhällets sida när ungdomar begår brott. Det är också viktigt med samarbete mellan rättsvårdande och sociala myndigheter, föräldrar och ungdomar som misstänks för brott. För att åstadkomma detta har också reglerna om handläggning av ungdomsmål och påföljdssystemet för unga lagöverträdare ändrats. Flera polismyndigheter har tillsammans med , skolan och andra samverkande myndigheter utarbetat strategier för att bekämpa ungdomsrånen. Vid flera myndigheter har ungdomsrånen minskat. Enligt vad jag har inhämtat har flera nya insatser gjorts också inom polisområde mot den här typen av brottslighet, såväl inom närpolisen som inom kriminalpolisen och utvecklingen pekar mot ett minskat antal anmälda personrån där. Förstärkta polisinsatser genom problemorienterat polisarbete ger förebyggande effekt och bidrar också till att fler brott upp. har på grundval av regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen beslutat att rättsväsendet ska tillföras ytterligare resurser. För polisens del handlar resursförstärkningarna om att öka antalet poliser, utveckla närpolisen och öka antalet uppklarade brott. Många kommuner har inrättat lokala brottsförebyggande råd eller liknande organisationer och över hela landet genomförs en rad lokala brottsförebyggande projekt. Jag ser det som en viktig uppgift att fortsätta att på olika sätt stödja detta arbete. I de lokala brottsförebyggande råd som byggs upp samverkar olika myndigheter, t.ex. polisen och . Det lokala brottsförebyggande arbetet har en stor potential när det gäller att påverka ungdomsbrottsligheten eftersom de ungdomar som begår brott ofta gör det i sitt närområde. Det är glädjande att nu inrättat ett brottsförebyggande råd i kommunen. Arbetet är , såvitt jag vet, inne i en analysfas som ska leda till beslut om vilka insatser som ska prioriteras för att förebygga brott. Det vidtas alltså en rad åtgärder för att komma till rätta med ungdomsrånen och självfallet måste detta utvecklingsarbete fortsätta. Jag kommer noga att följa rättsväsendets fortsatta arbete och den framtida utvecklingen av ungdomsbrottsligheten.