ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11815 · 2000-04-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:815 av () till statsrådet om bistånd till och Regeringen har äntligen fattat beslut om att stoppa ytterligare biståndsinsatser via statsmakten i , bl.a. på grund av dess anfallskrig och bristande respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. pågår svenskt bistånd oförminskat till och som ägnar sig åt ett av de mest förödande krigen på . skulle på liknande sätt kunna villkora biståndet till statsmakterna i dessa länder, med krav på diplomatiska lösningar och därmed reella framsteg i fredsprocessen. Då skulle sannolikt @ med nuvarande hjälpbehov på @ möjligheterna till fred, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna öka betydligt. Ett sådant villkor kan ju mycket väl kombineras med ett fortsatt humanitärt stöd till de nödlidande delarna av befolkningarna via NGO-kanaler. Är biståndsministern beredd att villkora det svenska stat-till-stat-biståndet till och på samma sätt som man nu gjort beträffande ?
fr · GN11816 · 2000-04-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:816 av () till miljöminister om sträckning slutliga sträckning från till är just nu föremål för miljöprövning. Den föreslagna sträckningen har varit föremål för uppslitande diskussioner på grund av befarade stora bullerstörningar för tusentals människor främst och påverkan på känsligt deltaområde i . En ytterligare faktor som får många människor att föredra en alternativ sträcklösning är farhågor kring transporter av farligt gods. Den föreslagna sträckningen permanentar tunga godsflöden rakt genom centrala , och , medan den alternativa sträckningen leder merparten av godset utanför staden och persontrafiken till målpunkt i . Med tågolyckan i i färskt minne aktualiseras åter frågan om det kloka i att dra en spårsträckning genom centrala staden när alternativa lösningar står till buds. Med hänvisning till ovanstående vill jag därför fråga: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta med anledning av den förestående miljöprövningen av slutliga sträckning från till ?
fr · GN11817 · 2000-04-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:817 av () till miljöminister om den illegala handeln med utrotningshotade djur och växter Den illegala handeln med världens utrotningshotade djur och växter beräknas omsätta . Det är en verksamhet som i omfattning och organisation kan jämföras med narkotikahandeln. Den illegala handeln är ett hot mot den biologiska mångfalden. Lagstiftningen har tyvärr länge varit eftersatt i . Men medlemskapet i EU och har inneburit att vi glädjande nog har fått en bra lagstiftning. Det är nu angeläget att vi ser till att den lagstiftning vi har fått används på ett effektivt sätt och att den förstärks på en del punkter. Ett exempel på det sistnämnda är att saknar en nationell lagstiftning om hantering av giftormar, vilka har blivit mycket attraktiva bland samlare. Här rör det sig om en i bokstavlig mening livsfarlig hantering. I många andra länder råder förbud mot enskilt innehav av giftormar. Ett annat område där det behövs en analys av om lagstiftningen bör stärkas är handeln med sällsynta växter. Information till allmänheten, organisationer m.fl. är av största vikt om kampen mot den illegala handeln med djur och växter ska bli framgångsrik. När det gäller informationsinsatser har en viktig roll. Enligt uppgift har beslutat att dra ned på anslaget för den här informationen. Det är i så fall en åtgärd som förvånar. Jag vill fråga miljöministern: Vilka ytterligare åtgärder planeras för att kampen mot den illegala handeln med utrotningshotade djur och växter ska bli framgångsrik?
fr · GN11818 · 2000-04-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:818 av () till jordbruksminister om införseln av kräftor Genom den skärpning som har skett har fått en bra lagstiftning för att bekämpa den illegala handeln med utrotningshotade djur och växter. Det finns dock fortfarande en del brister som bör rättas till. En brist gäller införseln av levande kräftor. Genom ändrade regler sker den helt okontrollerat vilket innebär risk för att nya smitthärdar för kräftpest införs till svenska sjöar. Jag vill fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder planeras för att skärpa införselbestämmelserna för levande kräftor?
fr · GN11819 · 2000-04-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:819 av () till justitieminister om att antalet fickstölder ökar i Antalet stölder begångna av ficktjuvar har ökat dramatiskt i . Stölderna begås av internationella ligor. Polisbristen i i stort och i synnerhet är naturligtvis känd bland dessa internationella ligor. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga justitieministern: Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta för att minska antalet fickstölder i ?
fr · GN11820 · 2000-04-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:820 av () till statsminister om åtgärder med anledning av riksdagsbeslut Allt oftare avslöjas regeringens tröghet när det gäller att effektuera beslut. Det senaste i raden av fördröjt verkställande gäller utredningen om ägarlägenheter. beslutade en riksdagsmajoritet att ge regeringen i uppdrag att utreda frågan. Först , har regeringen beslutat tillsätta utredningen! Ännu är varken sammansättning eller tidsplan presenterad. Fördröjningen är såväl omotiverad som oacceptabel. Om dröjsmålet skulle vara ett led i en förhalningstaktik för att om möjligt slippa verkställa beslut vore det ett hot mot demokratin och ett undergrävande av makt. Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att regeringen ska verkställa beslut inom rimlig tid?
fr · GN11821 · 2000-04-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:821 av () till finansminister om höjda miljöskatter I den 10april 2000 har näringsminister en berättigad fundering om vad höjda miljöskatter innebär. Rubriken på debattartikeln lyder "Farligt höja miljöskatter" och underrubriken lyder bl.a. "Vi får ökad arbetslöshet och sociala klyftor i samhället". Då det gäller miljöskatterna @ och främst då koldioxidskatten @ påverkar den också bensinpriset. Höjda miljöskatter och överenskommelser i den riktning som regeringen nu håller på att träffa kommer därmed, precis som näringsministern varnar för, att få konsekvenser också på bensinpriset. Det höga bensinpriset slår redan otroligt hårt mot gles- och landsbygden där folk tvingas ha både en och två bilar för att dels åka till och från sina arbeten, dels också klara de sociala resor som krävs. Arbetspendlingen, som är vanlig i glesbygdslän @ bl.a. i mitt hemlän @ kostar stora pengar för alla de som tvingas pendla. Det måste vara något kardinalfel då vissa säger att "det är billigare att vara hemma och ha a-kassa än att pendla med bilen till/från jobbet". Det går alltså att utläsa i debattartikeln från näringsministern att höjda miljöskatter är ett hot mot både arbetslöshet och social klyvning i . Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra att bensinskatten höjs?
fr · GN11822 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:822 av () till näringsminister om ökad sjösäkerhet upplevde vi flera stora sjökatastrofer i vårt närområde. 1993sjönk det polska fartyget , 1994 det estniska Estonia, den största olyckan i modern tid, och det norska fartyget sjönk 1999. Om det hade ingått en överlevnadsdräkt, avsedd för passagerarna i dessa fartygs räddningsutrustningar skulle med stor sannolikhet många människoliv ha räddats. De tre fartygen seglade i farvatten där risken för kraftig nedkylning är stor. I två av fallen fanns överlevnadsdräkter för besättningsmedlemmar men inte för passagerare. Många som omkommit i dessa olyckor har överlevt själva olycksögonblicket men avlidit i väntan på räddning i flottar eller flytande i flytvästar i havet. Det står helt klart att en enkel överlevnadsdräkt skulle ha räddat många av offren. Vi kan inte förlita oss på FN:s internationella sjösäkerhetsorgan IMO, eftersom organisationen i huvudsak arbetar med att fastställa lägsta internationella standard. och övriga länder i med omfattande passagerartrafik i kyliga farvatten måste bli föregångare i denna fråga om vi vill förbättra möjligheterna att rädda liv. Min fråga till statsrådet blir därför följande: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att höja sjösäkerheten och därmed rädda liv?
fr · GN11823 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:823 av () till justitieminister om polisutbildningen Polisutbildning bedrivs endast vid i . Skolan tar emot 800 studerande. är avsikten att ta emot 1000 studerande. Då det har varit svårt att rekrytera poliser till norra kommer polisutbildning att bedrivas också i . Avtalat gäller 48 studenter och en utökning ska ske till 144 studenter. Enligt uppgift avser också att bedriva polisutbildning i . Tanken är att dessa utbildningar ska permanentas. Kommunerna , , , , , samt och län har anmält sitt intresse. Initialkostnaden kommer att variera beroende på var den nya polisutbildningen placeras. Vissa orter har redan högskola, lokaler, boendemöjligheter för studenter, träningsfält m.m. Det är därför viktigt att en noggrann analys görs, så att placeringen blir såväl ändamålsenlig som kostnadseffektiv. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till justitieminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillgodose såväl ändamålsenlighet som kostnadseffektivitet vid placering av polisutbildning i ?
fr · GN11824 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:824 av () till kulturminister om kulturinstitutionernas hyror Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, , har gjort en studie av kulturinstitutionernas hyror. Rapporten finns ännu inte i tryckt form men resultatet av analysen har presenterats av utredaren i aprilnumret av från . Det framgår där klart att det främst är marknadsanpassade hyror som gjort att institutionerna tvingas använda en stor del av sina medel till hyror. Enligt regleringsbrevet ska de statliga kulturinstitutionerna lämnat in en detaljerad redovisning av sina hyreskostnader. Åtgärden har tillkommit på kulturutskottets initiativ för att man i kulturbudgeten ska kunna renodla och öka den andel som går till verksamheten. Detta har försvårats av att förelägger en totalhyra utan att redovisa vilka olika poster den består av. Min fråga till kulturministern blir då: Avser kulturministern att vidta några åtgärder med anledning av resultat?
fr · GN11825 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:825 av () till näringsminister om restelektrifiering Den pågående s.k. restelektrifieringen i landet går sakta. Det är i huvudsak åretruntboende på fastigheter i den svenska fjällvärlden som ännu saknar elektricitet via det nationella kraftnätet. Det saknas inte möjligheter till elström men den kan bara levereras genom fastigheternas egna dieselaggregat. Det är dyrt, besvärligt och inte särskilt miljövänligt. Det är av stort värde att elektrifieringen kan bli klar . Nuvarande system där delar av Svenska Kraftnäts årliga vinst får användas och de poängsystem som används för att bevilja anslag till elektrifiering är byråkratiskt och långsamt. Det beräknas att kostnaden för att slutföra elektrifieringen är . Det borde gå att vända på tillvägagångssättet genom att staten lånar ut pengarna till med återbetalningsskyldighet under . Därmed skulle det vara möjligt att slutföra restelektrifieringen . Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder kommer näringsministern att vidta för att skynda på restelektrifieringen?
fr · GN11826 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:826 av () till statsrådet om isocyanatforskningen En forskargrupp vid har varit verksam med isocyanatforskning. Denna grupp tillhör de ledande inom forskningen och gruppen har bl.a. utvecklat nya mätmetoder vad gäller isocyanater. Problem med finansiering samt lokalisering har dock medfört mycket stora problem för forskargruppen. Glädjen blev därför stor när det visade sig att visade intresse för att hjälpa forskargruppen, bl.a. med nya fina lokaler samt annan hjälp med verksamheten. För att forskargruppen ska kunna utvecklas och ha doktorander anser att det krävs garantier för en långsiktighet inte minst vad gäller finansieringen. har stöd utlovats av genom statsrådet . Det mest akuta är att tjänster har eller kommer att upphöra. Om inget görs mycket snart så upphör troligtvis denna duktiga forskargrupp att existera vilket skulle innebära en mycket stor förlust för arbetsmiljöforskningen och därmed ett viktigt förebyggande arbetsmiljöarbete. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet: Är statsrådet beredd att vidtaga åtgärder för att forskargruppen kring isocyanatforskning i ska erhålla den hjälp som behövs för att långsiktig forskning säkras?
fr · GN11827 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:827 av () till utbildningsminister om studentbostäder På varje studentbostad går det 5,2 studenter enligt uppskattningar från , . Men det är inte hela bilden. Tillgången på studentbostäder skiljer sig mellan olika universitets- och högskoleorter. Bristen är allra störst på de gamla universitetsorterna medan alltfler orter med högskolor och universitet garanterar studenter en bostad. har nio städer bostadsgaranti för studenter. Dessa är , , , , , , , och . Dessutom kommer att införa bostadsgaranti . får den svåra bostadssituationen på vissa orter studenter att avstå från utbildningsplatser som de har blivit antagna till medan den goda tillgången på studentbostäder på andra orter underlättar studiestarten för nya studenter. Den svåra bostadssituationen motverkar därmed regeringens arbete med att bereda plats för en halv årskull på högskolan. Denna ambition har därmed större möjligheter att få genomslag om fler platser fördelas till de universitet och högskolor som kan garantera studenterna en bostad på studieorten. Har utbildningsministern för avsikt att vid fördelning av framtida utbildningsplatser mellan universitet och högskolor ta hänsyn till tillgången på studentbostäder på studieorten?
fr · GN11828 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:828 av Skånberg (kd) till utrikesminister om antisemitism i egyptiska medier Egyptiska medier har opåtalat bedrivit en antisemitisk propaganda där judar framställs som onda människor. Bara kan nämnas om hur den egyptiska "Radio Sawt al-Arab" i sändning påstod om den israeliske utrikesministern: "Har verkligen rätt att tala om krematorier, när hans regering har skapat äkta krematorier i nazistil för vårt brödrafolk i ?". Den statligt kontrollerade egyptiska dagstidningen skrev "Utpressning är staten livsnerv, sedan etablerandet av detta utpressande land och fram till . Denna utpressning började med skapandet av Förintelsemyten, enligt vilken kremerade 6 miljoner judar under ". publicerade dagstidningen i Qattar en karikatyr av premiärminister föreställande , klädd i nazistuniform och en armbindel med ett hakkors på. I bakgrunden syns ett israeliskt krigsflygplan som bombar , och en rubrik med orden "Nazistiska metoder". Den nödvändiga och känsliga fredsprocessen i skadas av att rasistiska och antisemitiska argument får stå oemotsagda från västliga medier och regeringar. kan såväl i samtal med den egyptiska regeringen som inom EU-samarbetet fördöma rasistiska och antisemitiska angrepp av denna typ. Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta med anledning av den antisemitiska propagandan i egyptiska medier?
fr · GN11829 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:829 av () till justitieminister om bodysearch använder tullpersonalen på den amerikanska flygplatsen i en teknik för kroppsvisitation som innebär en virtuell avklädning, s.k. bodysearch. Passagerarna bestrålas med en svag röntgen och resultatet blir att säkerhetspersonalen kan se vad som finns gömt under kläderna, inklusive kroppsdelarna. Syftet är att hitta vapen och att avslöja försök till knarksmuggling eller handel med människor. Alltfler flygplatser i och har börjat använda sig av den nya tekniken för kroppsvisitation. Enligt är det emellertid inte aktuellt att införa bodysearch på svenska flygplatser . verkar det inte som om nuvarande lagstiftning (lag 1960:418 om straff för varusmuggling) hindrar att den här typen av teknik, som praktiskt taget ser igenom kläderna, tas i bruk även i . Vi är kända i det här landet för att snabbt ta till oss ny teknik och är en viktig förebild för oss på många områden. Men i det här fallet anser jag att risken för brott mot den personliga integriteten är stor, speciellt om tekniken används utan att passageraren är informerad om det. Avser justitieministern att arbeta för att den personliga integriteten bibehålls vid gränskontrollernas kroppsvisitation även om ny, mer avancerad teknik införs?
fr · GN11830 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:830 av () till utbildningsminister om CSN Det har framkommit mycket klagomål beträffande svårigheten att via telefon nå . Personer har sökt nämnden med angelägna frågor men inte kommit fram. Svaret har blivit "det går inte att komma fram, försök igen." Denna ordning är helt otillfredsställande. rör det sig om ungdomar som behöver klara och snabba besked. Deras uppfattning om samhällets service blir sannerligen inte särskilt positiv med liknande brister. Vad avser utbildningsministern vidta för åtgärd för att avhjälpa problemet?
fr · GN11831 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:831 av () till socialminister om lagbrott vid upphandling av revisorer uttrycker i sin årsrapport stark kritik mot upphandlingen av i . Affären innebär ökade kostnader för skattebetalarna. Dessutom strider den mot lagen om offentlig upphandling. Enligt revisorerna i landstiget följdes inte upphandlingsbestämmelserna. Man sålde aktierna i till investmentbolaget för . Det blev det första privatdrivna akutsjukhuset i landet. visar det sig på nytt att snabba, ideologiskt grundade försäljningar av vård och omsorg är mycket dyrbara. Enligt revisorerna kan agerande medföra extrakostnader för skattebetalarna i med ! Vilka åtgärder avser statsrådet vidta i syfte att ge medborgarna ett starkare skydd vid privatiseringar av vård och omsorg?
fr · GN11832 · 2000-04-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:832 av () till näringsminister om från deltid till heltid kommer av allt att döma att gå från arbetslöshet till arbetskraftsbrist. kan vi se att det är svårt att rekrytera personal inom vissa branscher. Enligt en upprättad promemoria från visar SCB:s arbetskraftsundersökningar () att ca 900000 personer arbetade deltid, dvs. Ungefär 280000 av dessa vill öka sin arbetstid om tillfälle ges. En stor majoritet av de undersysselsatta är kvinnor och verksamma inom vård och omsorg samt annan serviceverksamhet. Deltidsarbetslösheten är högre i skogslänen än i storstadslänen. Enligt promemorian motsvarar undersysselsättningen, såsom den redovisas i , nästan 90000 heltidsanställda. De deltidsarbetslösa kan utgöra en potentiell arbetskraft särskilt inom de områden där det råder brist eller väntas uppstå en bristsituation. Däremot är det inte säkert att de som är deltidsarbetslösa får eller har möjlighet att öka sin sysselsättning. Jag vill med hänvisning till ovanstående fråga statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser vidta i syfte att möjliggöra för de som är ofrivilligt arbetslösa att öka sin arbetstid.
fr · GN11833 · 2000-04-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:833 av () till socialminister om snusningens effekter EU beslöt 1992 på grund av ökande amerikansk marknadsföring av snus att förbjuda försäljningen inom unionen. Man ville härigenom förhindra att ytterligare en tobaksprodukt skulle introduceras i medlemsländer där den ännu inte hade någon spridning. fick vid sitt inträde i unionen 1995 ett permanent undantag från detta beslut. I samband med behandlingen av ett nu aktuellt direktivförslag från kommissionen om tillverkning, marknadsföring och försäljning av tobaksprodukter (COM[1999]594final) kommer krav från bl.a. tillverkare och parlamentsledamöter, att förbudet mot snusförsäljning ska hävas. Snus ska betraktas och behandlas som andra tobaksprodukter. Tillverkaren bagatelliserar hälsoaspekterna i sin marknadsföring, senast i en utfrågning i den 29mars. Snus innehåller bara "tobak, salt och vatten". Det sägs inget om de stora nikotinmängder som gör beroendet så starkt. I underlaget till den nationella handlingsplanen mot tobak () konstateras att det mesta är otillräckligt utrett beträffande långtidseffekter av snusande, t.ex. är effekter på helt outredda. Det krävs en bred forskning och mångårig uppföljning för att avgöra arten och graden av snusningens hälsoeffekter. är det enda land i unionen som har erfarenhet av långvarigt snusbruk och torde därför kunna ta initiativ till en långsiktig och aktiv övervakning av snuseffekterna. Det vore olyckligt om ungdom skulle "erbjudas" det svenska snuset. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Hur kommer den att agera inför ett eventuellt förslag att avskaffa snusförbudet i EU?
fr · GN11834 · 2000-04-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:834 av () till statsrådet om hjälpinsats till har vi kunnat följa hur situationen i vad gäller torkan och därmed missväxt utvecklat sig till en ny katastrofsituation som kräver snabba åtgärder. Hjälporganisationerna säger att de har förmåga att förmedla snabb hjälp till de drabbade om biståndsländerna ställer upp med katastrofhjälp. Ekot rapporterade om att de lager av mat som skulle finnas för akuthjälp lånats ut till andra behov och att någon påfyllnad inte skett i enlighet med tidigare löften. Det sades också att EU inte levererat ens av det som man åtagit sig att göra. med dessa uppgifter har vi kunnat läsa om EU:s problem med jordbruksöverskott. Här borde därför finnas möjlighet att från svenskt håll nu agera för en snabb hjälpinsats där och andra länder hjälps åt för att om möjligt förhindra att man inte ens gör det som är möjligt att göra för att undvika en total katastrof i området. Med erfarenhet från tidigare katastrofsituationer och vikten av att få ned snabb hjälp vill jag veta vilket handlingsprogram regeringen har.
fr · GN11835 · 2000-04-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:835 av () till försvarsminister om försvarets krigsorganisation Riksdagsmajoriteten har genom riksdagsbeslutet beslutat om radikala nedskärningar och förändringar av Försvarsmakten. Traditionellt har det svenska försvaret haft en krigsorganisation. Fr.o.m. den 1juli 2000 har jag förstått att det råder osäkerhet huruvida det finns någon krigsorganisation för försvaret. Vad avser försvarsministern göra för att Försvarsmakten även efter den 1juli 2000 ska kunna anses ha en krigsorganisation?
fr · GN11836 · 2000-04-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:836 av () till finansminister om kurslitteratur Kurslitteratur är en tung post för studenterna. De som trots detta vill ha en kursbok, måste i själva verket köpa den två gånger @ först en gång till sig själva, sedan en gång till finansministern. Exempelvis kan en bok i butik kosta 418kr. I den kostnaden ingår moms, 83:60kr, löneskatter 83:60kr, övriga produktionsskatter 15:05kr. Priset exklusive skatt blir då 235:70kr och den totala skatten är således 182:25kr. De nya kopieringsmaskinerna gör det möjligt att snabbt, enkelt och billigt kopiera hela kursböcker. Universitetens bokhandlare tar inte längre in ett fullt sortiment av läromedel, eftersom färre och färre exemplar säljs trots att kursdeltagarna blir fler. Det finns många läromedelsförfattare i landet, som tvekar inför utmaningen att skapa kurslitteratur, trots alla nya möjligheter till t.ex. print-on-demand och andra kostnadssänkande åtgärder. Landets studenter kommer även att behöva sina böcker som referens och inspiration. Ingen är i längden betjänt av att studenternas ekonomi tillgodoses genom långtgående ingrepp i författares och förlags rättigheter. Lika lite tjänar vi på att lägga en moms så hög som på en för landets framtid som kunskapsnation så central tillgång som studenters litteratur. Om det vore ekonomiskt rimligt att köpa kurslitteraturen i bokform i stället för att kopiera den, kan studenten ha glädje och nytta av sin bok livet ut och en långsiktig utgivning av kurslitteratur med hög kvalitet upprätthållas. Vad avser finansministern göra för att förbättra möjligheterna för landets studenter att köpa sin kurslitteratur?