frs · GN121400 · 2000-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1400 om likställande av svenska och utländska yrkesförare har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ett lagbrott ska ge samma konsekvenser i som i andra länder oavsett vem som begår brottet. Frågan rör indrivning av trafikböter från yrkestrafikanter. har redogjort för att den 1september 2000 infört ett nytt system för säkerställande av verkställighet av böter för bl.a. brott mot regler om kör- och vilotider innebärande att ett fordon kan tas i beslag om föraren inte är beredd att deponera erforderligt belopp till säkerställande av framtida bötesverkställighet. Dessutom har enligt höjt bötesnivåerna kraftigt. Storleken på sanktioner mot yrkestrafikanter i tillhör näringsministerns ansvarsområde och jag går därför inte in på den frågan. När det gäller verkställighet av trafikböter är det självfallet angeläget att det, inte minst ur rättvisesynpunkt, finns ett effektivt system för att driva in bl.a. böter även från fordonsförare som inte har hemvist i . Möjligheterna till verkställighet har naturligtvis också betydelse för efterlevnaden av reglerna. Som jag redogjort för i kammaren (interpellation 1999/2000:71) kan verkställighet av böter säkerställas genom möjligheterna till kvarstad enligt . Det är emellertid tveksamt om ett sådant tvångsmedel kan användas i dessa fall med hänsyn till proportionalitetsprincipen dvs. principen om att åtgärden måste stå i rimlig proportion till brottet och till vad som kan vinnas med ingripandet. För att genom lagstiftning frångå proportionalitetsprincipen vid ingripande med tvångsmedel mot enskilda bör enligt min mening krävas starka skäl. Trafikförordningen och fordonskungörelsen innehåller bl.a. regler om hindrande av fortsatt färd vilka kan tillämpas så fort en fortsatt färd inte kan ske utan påtaglig fara för trafiksäkerheten eller annan väsentlig olägenhet. Den preventiva effekt som risken för kvarhållande innebär bör inte underskattas, särskilt inte på yrkestrafikens område där ett stillestånd är betydligt mer kostsamt ur ett företagsekonomiskt perspektiv än trafikböterna. Vidare är det så att den nordiska verkställighetslagen medger att indrivning av böter verkställs i annat nordiskt land. Det kan även nämnas att ett arbete med att utveckla ett konventionsgrundat internationellt verkställighetssamarbete pågår. Arbetet har bl.a. lett till framtagandet av en trafikbrottskonvention inom ramen för . Slutligen bör uppmärksamhet fästas på det inom EU pågående arbetet rörande ömsesidigt erkännande av domstolsavgöranden. verkar aktivt för att bötesdomar meddelade i en EU-stat ska kunna verkställas i andra EU-stater. I pågår ett arbete med att se över frågor som rör åkerinäringens konkurrensvillkor. Inom ramen för detta görs en analys av hur utbrett problemet med verkställighet är och vilka konsekvenser det har i bl.a. konkurrenshänseende. Som jag angett bör det krävas starka skäl för att frångå den proportionalitetsprincip som gäller för alla tvångsingripanden. Om det emellertid skulle visa sig att utländska förare bryter mot trafikreglerna i större utsträckning än svenska förare och andra åtgärder inte visar sig tillräckliga för att upprätthålla efterlevnaden av trafikreglerna, är jag beredd att överväga att skapa ett särskilt .