ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11731 · 2000-03-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:731 av () till socialminister om diskriminering av asylsökande barn Asylsökande barn diskrimineras inom skolhälsovården. Även om barn som inte fyllt har rätt till hälso- och sjukvård enligt samma principer som alla andra barn bosatta i landet. kan de också tvingas göra provtagning för hiv, hepatit B (gulsot) eller tbc som villkor för att få gå i skolan. Sådana åtgärder strider mot utlänningslagens intentioner om att hälsoundersökningar ska vara frivilliga. Alla asylsökande barn får inte heller den vård de har rätt till. Orsaken är att barnavårdscentralerna och folktandvården inte vet vilka asylsökande barn som finns i deras område. Det innebär att barnen går miste om hälsoundersökningar och vaccinationer. Denna diskriminering är oacceptabel och åtgärder för att förbättra situationen behövs. Hur avser ministern agera för att se till att asylsökande barn inte diskrimineras inom hälsovården?
fr · GN11732 · 2000-03-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:732 av () till justitieminister om brott med rasistiska inslag Vissa brott som har rasistiska inslag har en väldigt stor spridning och räckvidd. Det gäller bl.a. stor spridning i form av avtryckta skrifter, cd-skivor och Internetspridning. Justitiekanslern har föreslagit att dessa brott ska få en grov beteckning av hets mot folkgrupp. Den som straffas för hets mot folkgrupp riskerar upp till fängelse. Vanligtvis blir straffet böter eller en till två månaders fängelse. De låga straffsatserna speglar inte allvaret av den här typen av brottslighet och det vore önskvärt med en skärpning av straffskalan för dessa brott. Avser ministern lägga fram ett förslag om hets mot folkgrupp som grovt brott?
fr · GN11733 · 2000-03-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:733 av () till socialminister om avgifter inom äldreboendet I ett TV-inslag den 22mars 2000 diskuterades avgifterna inom äldreboendet i . Mycket höga avgifter tas ut i vissa kommuner @ avgifter som den boende redan betalat om via sin skatt. kommenterade statsrådet detta med orden: "Det är djävligt upprörande". Det är bara att hålla med om detta konstaterande. Statsrådet frågar sig, i samma TV-intervju "vilken väg vi nu skall välja" för att komma till rätta med problemet. Jag är fullt medveten om att det är en fråga för kommunerna, men med vad som hänt är det att agera @ för den äldreboendes bästa. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med de orimligt höga avgifterna för äldreboende i många kommuner?
fr · GN11734 · 2000-03-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:734 av () till näringsminister om lönebidrag till redan anställda I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1999/2000:AU1 finns ett tillkännagivande om lönebidrag där regeringen bör överväga om det finns situationer när det kan vara befogat med lönebidrag även i ett bestående anställningsförhållande. Jag har i mina kontakter med ställts inför önskemålet om möjligheten att ge lönebidrag till redan anställda. tjänstemän har uppmärksammat mig på dagens förhållanden där anställda, som har en nedsatt arbetsförmåga, inte kan fortsätta sin anställning. Den enda möjligheten till försörjning är en förtidspension. Den arbetsprestation som efterfrågas på många av våra arbetsplatser ger inte utrymme för att behålla den person som inte kan arbeta fullt ut. Arbetsgivaren har inte heller alltid möjligheter till omplacering till lättare arbete. Dessa människor mister sin anställning och kastas i stället ut i en konkurrerande arbetsmarknad där de har svårt att hävda sig. Min fråga till näringsministern är om möjligheten till lönebidrag för redan anställa har övervägts och om vi kan förvänta oss ändrade regler.
fr · GN11735 · 2000-03-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:735 av () till statsrådet om kvinnor och innovationer Kvinnor är innovatörer, och fler kvinnor kan bli det. Det finns många kvinnliga uppfinnare och innovatörer i . Kvinnor som tar fram nya produkter eller affärsidéer och startar framgångsrika företag. Men kvinnor är ändå kraftigt underrepresenterade som innovatörer. Bland medlemmarna i är t.ex. kvinnor. För att stimulera fler kvinnor att bli innovatörer och därmed främja näringslivets tillväxt och förnyelse driver programmet Kvinnor och Innovationer. Till uppgiften hör att klarlägga de faktorer som specifikt hindrar kvinnor att verka som uppfinnare och innovatörer. En sådan viktig faktor är avsaknaden av könsuppdelad statistik hos PRV. För att kunna följa utvecklingen på ett bra sätt och ytterligare stimulera fler kvinnor inom detta område är det angeläget att få tillgång till relevant statistik. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att tillgång till könsuppdelad statistik ska bli möjlig?
fr · GN11736 · 2000-03-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:736 av () till socialminister om indragna socialarbetare i har haft socialarbetare stationerade i . Statistik visar att dessa socialarbetare har ett ständigt ökande antal kontakter med svenskar som hamnat i drogmissbruk, prostitution eller är inblandade i våld i den danska huvudstaden. Dessa personer kommer till från hela . Med den nya Öresundsförbindelsen ökar tillgängligheten till vilket kommer att medföra att den svenska sociala verksamheten blir än viktigare. Socialarbetarnas insatser har letts av kommun och har finansierat verksamheten. Den 18februari beslutade att inte förlänga anslagen för de svenska socialarbetarnas verksamhet i . Kommunalrådet () i och NilsT , ordförande i stadsdelsfullmäktige har i ett brev till socialministern protesterat mot beslutet. De poängterar att detta är en nationell angelägenhet och att det är nödvändigt att finna annan och mer långsiktig finansiering av verksamheten i . Min fråga till socialministern är: Kommer socialministern att verka för att finna en långsiktig lösning så att de svenska socialarbetarna i kan vara kvar?
fr · GN11737 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:737 av () till näringsminister om väg E12 som Väg E12 genom är en mycket viktig kommunikationsled med förlängning såväl mot som . Diskussioner har förts om att inom EU ge E12 s.k. TEN-status, vilket skulle ha stor betydelse inte minst för vår turistnäring. Jag vill fråga näringsministern: Har regeringen framställt önskemål till om klassning av som ?
fr · GN11738 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:738 av () till socialminister om barn- och ungdomspsykiatrins resurser I proposition 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge, lades förslag som syftade till att öka samförståndslösningar och underlätta för föräldrar att i så stor utsträckning som möjligt komma överrens om hur vårdnadsfrågor skall lösas. Det har kommit mig till känna att barn- och ungdomspsykiatrins resurser används i alltför stor utsträckning för att lösa vårdnads- eller umgängestvister. Ärendena som rör vårdnad eller umgänge kommer från eller domstolsväsendet. Barn- och ungdomspsykiatrins ärenden har således ökat, vilket innebär att psykiatrins redan knappa resurser används för att lösa vårdnadstvister. Barn eller ungdomar som är i behov av en psykiatrisk utredning får därmed vänta än vad som borde vara nödvändigt. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister om vilka åtgärder regeringen avser vidta för att lösa barn- och ungdomspsykiatrins arbetsbelastning.
fr · GN11739 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:739 av () till socialminister om lördagsöppna systembutiker beslöt att göra ett försök med lördagsöppna systembutiker. Försöket, som ska pågå , ska därefter undergå en vetenskaplig utvärdering som ska belysa vilka konsekvenser det utvidgade öppethållandet har fått. En del rör tendenser för våldsbrott där även misshandel mot kvinnor ingår. Från två av försökslänen har inrapporterats en kraftig ökning av våldsbrott. I ökade anmälningar av misshandel mot kvinnor jämfört med samma månad . Vilka åtgärder tänker socialministern vidtaga om tendenserna med ökade våldsbrott fortsätter i försökslän med lördagsöppna systembutiker?
fr · GN11740 · 2000-03-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:740 av () till socialminister om hinder för den sociala rörligheten Dagens marginaleffekter hindrar människor från att själva skapa sig en bättre framtid. Kombinationen av höga inkomstskatter, reglerna för bostadsbidrag och ogenomtänkta taxor för bl.a. barnomsorg skapar en fattigdomsfälla för många familjer. Det måste alltid löna sig att gå från bidrag till arbete, eller återgå till jobbet efter sjukskrivning eller barnledighet. visade att sannolikheten för att den fattige ska förbli fattig har ökat och att den sociala rörligheten har bromsats av en långt driven utjämning av inkomster och levnadsstandard. Enligt forskarna kan "den svenska modellen" med högt skattetryck och en stor offentlig sektor ha haft en klasskonserverande effekt som sällan beaktats. Fler människor måste få möjlighet att förverkliga sina drömmar av egen kraft än vad som enligt är fallet i dagens . Vad avser socialministern göra för att minska bidragsberoendet och förbättra möjligheterna till social rörlighet?
fr · GN11741 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:741 av () till finansminister om förmögenhetsbeskattning har drivit jämställdhetsfrågor såväl inom som utom landets gränser. Detta har krönts med framgång på många områden. Den svenska ekonomin har en förmögenhetsbeskattning som strider diametralt mot ovanstående goda målsättning. har sambeskattningen upphört vad beträffar löneskatt. Det är därför med stor förvåning man konstaterar att regeringen krampaktigt försvarar sambeskattningens bestående inom förmögenhetsbeskattningen. Ett sambopar har 2 x 900000kr som fribelopp innan förmögenhetsskatt uttages. Ett gift par däremot beskattas tillsammans och tvingas till förmögenhetsbeskattning redan vid totalt 900000kr i förmögenhet. Det kan inte vara regeringens syfte att skattediskriminera och beskatta gifta par hårdare än övriga sammanboende människor. Det torde inte heller vara ovälkommet med en höjning av fribeloppet. Flera av EU-länderna har ett betydligt högre fribelopp, om de över huvud taget har förmögenhetsskatt. Det är akut och viktigt att den åldriga sambeskattningen slopas och att människor får en likvärdig beskattning. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att jämställa gifta par och sambopar avseende förmögenhetsbeskattningen?
fr · GN11742 · 2000-03-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:742 av () till finansminister om att utjämningspolitiken ökar ojämlikheten En undersökning från () visar att sannolikheten för att den fattige ska förbli fattig har ökat och att den sociala rörligheten har bromsats betänkligt av en långt driven utjämning av inkomster och levnadsstandard. Enligt forskarna kan "den svenska modellen" med högt skattetryck och en stor offentlig sektor ha haft en klasskonserverande effekt som sällan beaktats. Välfärdsstatens moraliska konsekvens verkar vara att den fattige ska förbli fattig och den arbetsamme av skatter och marginaleffekter ska hindras att arbeta sig uppåt. Välfärdsstatens budskap till den som vill förbättra sin standard är att de bör skaffa sig kapitalinkomster, en "arvtant", svartinkomster eller vinna på tips i stället för att avancera i yrkeslivet. Vi moderater vill åtgärda detta genom att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare för att på så sätt förbättra möjligheterna för den enskilde att förbättra sin ekonomi genom eget arbete. Vad avser finansministern göra för att se till att arbete lönar sig bättre för lågavlönade?
fr · GN11743 · 2000-03-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:743 av () till utrikesminister om Gammelsvenskby i Dagens gammelsvenskbybor i är ättlingar till de svenskar som avhystes från sin mark på i och lockades att slå sig ner som kolonister i södra . Historien vittnar bl.a. om ett väldigt lidande under den långa vandringen dit, då nästan hälften av de 967 personer som lämnade avled. som gått har denna grupp människor på olika sätt fått genomgå ett fortsatt mänskligt lidande och förnedring. Även präglas deras situation av en mänsklig misär som vi inte kan ana. Man har mycket svårt att klara vardagen. Det svenska språket är bevarat och de kulturella banden med finns kvar. Kontakter som bl.a. flera Orsabor utvecklat, har på ett tydligt sätt visat på stora behov av hjälp. Trots ideella hjälpinsatser blir det bara droppar i havet. Dessutom har möjligheter att inbjuda representanter från Gammelsvenskby till , strandat på att den svenska ambassaden motsätter sig att bevilja visum. Att svenska myndigheters attityd är så avvisande gentemot denna folkgrupp, som av historiska skäl befinner sig i yttersta misär är anmärkningsvärt. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att "gammelsvenskbyborna" ska lyftas ur sin förnedrande misär och kan delta i besöks- och kontaktverksamhet med människor i ?
fr · GN11744 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:744 av () till utrikesminister om stöd vid internationella insatser Under ett besök några riksdagsledamöter gjort i Kosovo kom vi i kontakt med flera svenskar som arbetade inom bl.a. , och den internationella polisen. De svenska representanterna tyckte genomgående att , speciellt UD, inte gav dem tillräckligt stöd i de tunga och viktiga uppgifter som de hade. De kände sig bortglömda och utelämnade i den svåra och tunga situation de befann sig i. De ansåg att de internationella insatser som de gjorde inte uppskattades tillräckligt, vare sig ekonomiskt eller socialt, och inte räknades som någon speciell merit. Men svårast tycktes det vara att de inte hade något stöd, feedback, från hemlandet utan kände sig helt avskurna. De jämförde sig med representanter från andra länder som hade andra och bättre förhållanden i det hänseendet. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att öka stödet till de svenskar som deltar i framför allt internationella organisationers fredsfrämjande missioner?
fr · GN11745 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:745 av () till statsrådet om diskriminering av invandrare Jag har genom massmedier tagit del av att personer med invandrarbakgrund gallras bort om säljaren begär det. Den rundringning som företagits av Ekot visade att åtta av elva mäklare var beredda att sortera bort personer med invandrarbakgrund. Detta agerande förstärker den etniska boendesegregation som redan finns. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet avser vidta för att personer med invandrarbakgrund inte ska utsättas för en dylik diskriminering.
fr · GN11746 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:746 av () till statsrådet om kvinnors andel av Östersjömiljarderna Delar av Östersjömiljarden förs över till och kopplas till tillväxtavtalen. Det handlar om . Vid en interpellationsdebatt med statsrådet den 29november framkom att regionala och lokala initiativ för att stärka kontakterna mellan småföretagare i är mycket viktiga. Statsrådet menade också att det är angeläget att såväl kvinnor som män omfattas av projektet. Tyvärr visade det sig då att mainstreaming eller genderperspektivet var ganska okänt. Könsuppdelad statistik saknades. Statsrådet lovade ta kontakt med handelsministern för att senare återkomma. Målen om hur mainstreaming tillgodosetts vid fördelningen har inte redovisats. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkra jämställdhetsaspekterna för Östersjömiljard nummer två?
fr · GN11747 · 2000-03-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:747 av () till statsminister om omfördelningspolitiken Ett axiom under välfärdsstatens utveckling har varit att omfördelningspolitiken varit framgångsrik. visar dock en undersökning från () att sannolikheten för att den fattige ska förbli fattig har ökat . Ju mer omfördelningspolitik, desto svagare har möjligheterna till social rörlighet tydligen blivit. Den sociala rörligheten har tvärtom bromsats av en långt driven utjämning av inkomster och levnadsstandard. Enligt forskarna kan "den svenska modellen" med högt skattetryck och en stor offentlig sektor ha haft en direkt klasskonserverande effekt. Social rörlighet måste underlättas och uppmuntras. HUI:s utredning visar att den svenska modellens omfördelningspolitik därför måste utvärderas och omprövas. Människor måste kunna påverka sin egen situation genom utbildning och arbete. Annars skapar politiken en fattigdomsfälla. Vad avser statsministern göra för att utvärdera omfördelningspolitikens effekter för landets låginkomsttagare?
fr · GN11748 · 2000-03-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:748 av () till statsrådet om ersättarfrågan i socialförsäkringsnämnderna Regeringen har tidigare föreslagit samt beslutat om att en reformering avseende styrelserna i socialförsäkringsnämnderna skulle genomföras. De nya styrelserna skulle eftersträva att ledamöterna i nämnderna får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön och yrke. Det är bra, ur demokratisk synpunkt. Regeringen ansåg, liksom utredaren, att det var önskvärt att socialförsäkringsnämnderna blev så effektiva som möjligt. Utredaren ville minska antalet ledamöter men regeringen ansåg att antalet ledamöter skulle bibehållas men att ersättarna i socialförsäkringsnämnderna skulle slopas. De som är valda i socialförsäkringsnämnderna vittnar om att det uppstår problem när ledamöter är sjuka . Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet vidta åtgärder för att stärka den demokratiska aspekten när vakanser tillfälligt uppstår i socialförsäkringsnämnderna?
fr · GN11749 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:749 av () till statsrådet om besöksvisum I bor och lever många människor som har sina rötter i en annan del av världen. Många av dem har släktingar, bekanta och vänner kvar i sitt gamla hemland. Det måste anses självklart att man ska kunna upprätthålla kontakten med t.ex. sin familj och de svenska myndigheterna bör underlätta dessa kontakter. Alltför många som söker visum för besök i vårt land får dock avslag, trots att de endast har för avsikt att besöka sina nära och kära i . Det finns flera exempel på personer som nekats visum till trots att skälen varit mycket humanitära såsom att delta vid begravning av någon familjemedlem. Att många människor nekas inresa i kan därför leda till familjetragedier. Känslan av att inte få återse sin familj förvärrar situationen i en redan otrygg tillvaro som nysvensk. Jag anser att besöksvisum bör bedömas och beviljas mer utifrån den enskilde individen. På det sättet underlättar man för de som verkligen har för avsikt att besöka en släkting i och därefter återvända. Det har pågått ett arbete inom som syftat till att på ett bättre sätt följa upp viseringsansökningar. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet om hon avser att, utifrån det arbete som skett inom , vidta åtgärder som underlättar för människor att kunna besöka sina släktingar/vänner i .
fr · GN11750 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:750 av () till statsrådet om subvention till statlig verksamhet I , med en av landets högsta kommunalskatter, har kommunen tillhandahållit lokaler till för vuxna, SSVH. Detta utan kostnad för staten. flyttar SSVH till nya mer ändamålsenliga lokaler, men fortfarande med stort kommunalt engagemang. Kommunen har beslutat att svara för hyreskostnaden, , för de nya lokalerna. (KS 98/128.003). Den statliga verksamheten uppbär således en stor subvention för en verksamhet som är statlig och rikstäckande. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga ministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att en kommun inte förutsätts att lämna direkt stöd för att statlig verksamhet ska tryggas i den egna kommunen?
fr · GN11751 · 2000-03-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:751 av () till miljöminister om EU:s fågeldirektiv har tidigare fått en skarp varning från som varit missnöjd med hur följer EU:s fågeldirektiv. planeras kraftfulla havsbaserade vindkraftverk i direkt anslutning till flyttfågelvägarna vid , vid och vid Dynan. Avser miljöministern att ingripa för att undvika de uppenbara allvarliga risker för fågellivet, och den utmaning mot fågeldirektiv som detta innebär?
fr · GN11752 · 2000-03-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:752 av () till statsrådet om satsning på turismen Den svenska turismen släpar efter den internationella turismen. En av orsakerna är otillräckliga marknadsföringsinsatser. Som jämförelse kan nämnas att satsningar i har lett till resultat synliga i exportsiffror och sysselsättning. ligger nära hälften av Europagenomsnittet. Sakkunniga menar att en fördubbling av antalet turister till skulle utan dyrbara investeringar kunna ge 30@40 miljarder i exportintäkter. Det behövs också nationella konkreta mål för turistpolitiken för att förstärka intäkterna till kommuner och regioner. Med stöd av det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka turismen i med målet att nå upp till Europanivå?
fr · GN11753 · 2000-03-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:753 av () till försvarsminister om civilpliktsutbildningen () har föreslagit att civilpliktsutbilningen bör minskas. Den behovsutredning som gjorts visar på ett utbildningsbehov av 900 civilpliktiga . utbildas ca 2300. Det är av stor vikt att regeringen ger besked så fort som möjligt i frågan. Om så inte sker finns risken att enskilda drabbas av en tuff situation. har redan börjat skriva in till befattningar för . Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att reducera antalet utbildningsplatser för civilpliktiga?
fr · GN11754 · 2000-03-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:754 av () till statsrådet om sex- och samlevnadsundervisning i skolan Kravet på en förbättrad sex- och samlevnadsundervisning har förstärkts under den senaste tidens debatt kring pornografi och gruppvåldtäkter. Att anta att vi slipper våldtäkter, sexuella övergrepp och förtryckande könsroller enbart genom en bättre sex- och samlevnadsundervisning är naivt. Dock ger den goda och välbehövliga redskap för att diskutera och hantera de konflikter som uppstår i kölvattnet av ett alltmer segregerat samhälle där kvinnor och män alltjämt tilldelas olika roller och bilden av unga kvinnor och män i medier har blivit än mer sexualiserad. I har vi haft obligatorisk sex- och samlevnadsundervisning , och alla elever i den svenska får undervisning i ämnet. Dock visar den inspektionsstudie som genomfördes av att variationen var stor i fråga om hur skolan handhar sex- och samlevnadsundervisningen. Det finns eldsjälar som gör ett mycket bra arbete, men också skolor där undervisningen i ämnet är i stort sett obefintlig eller näst intill. Av dessa 50 grundskolor tillhandahåller endast ett fåtal en rik och varierad sexualundervisning för samtliga klasser. Trots att sex- och samlevnadsundervisning har varit obligatoriskt ingår det inte som ämne på . Mot den bakgrunden gör lärare ändå ett arbete långt över förväntan. Avser skolministern verka för att det ges en mer jämställd utbildning inom sex och samlevnad i våra skolor t.ex. genom att göra ämnet obligatoriskt på lärarutbildningen?
fr · GN11755 · 2000-03-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:755 av () till finansminister om yrkesfiskaravdrag biföll ett betänkande från skatteutskottet (bet. 1996/97:SkU13) angående införande av särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare. Utskottet anförde följande: "Utskottet förutsätter att regeringen slutför beredningen av frågan om yrkesfiskarnas konkurrenssituation i förhållande till grannländerna och därefter återkommer till med förslag som tillgodoser motionärernas krav på konkurrensneutralitet." presenterade den av regeringen utsedde utredaren betänkandet Yrkesfiskets konkurrenssituation, SOU 1999:3. Utredningen påtalade de uppenbara konkurrensskillnader som föreligger mellan exempelvis och fiskets viktigaste konkurrentländer och . Man förordade ett yrkesfiskaravdrag. Ytterligare har gått sedan beslut och regeringen fortsätter att nonchalera beslut, vilket måste betraktas som anmärkningsvärt! har frågan dessutom bollats fram och tillbaka mellan olika finans- och jordbruksministrar, för att befinna sig hos finansministern. Detta kan möjligvis vara en orsak, förutom regeringens ovilja att efterkomma beslut, till den oacceptabelt långa handläggningstiden. Såväl nuvarande som tidigare ministrar har i utlovat att frågan ska lösas, men ännu har inget regeringsförslag lagts fram. Rekryteringssituationen har sedan riksdagsbeslutet förvärrats i den svenska fiskerinäringen. När avser regeringen att förelägga en proposition om införande av ett yrkesfiskaravdrag för svenska yrkesfiskare?