ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111219 · 2000-07-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1219 av (m) till justitieminister om polissituationen Justitieministern missar ogärna tillfället att påpeka att rättstrygghetsläget för allmänheten i stort sett är gott samt att polisens resurser är hyfsat goda och dess närvaro i princip garanterad. Dessa "skrivbordssynpunkter" står i ganska bjärt kontrast mot de intryck som levereras av företrädare för den brottsdrabbade allmänheten, nyhetsmedierna, polismyndigheter och polisfacket självt. Långa utredningstider, många avskrivningar, alltfler bristfälliga utredningar, långa reaktionstider på larm, stora vakanser, maximerat övertidsuttag och otillräckligt antal synliga närpoliser är exempel på sådan kritik som förs fram allt oftare. Även om förhållandena kan variera inom olika län och distrikt är den allmänna bild som framtonar klart oroväckande. Lägg därtill kvarstående brister vid så förstår man att läget när det gäller rättstryggheten är allt annat än idealiskt. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att skapa sådana arbetsförutsättningar för rikets ordningsmakt att den faktiska rättstryggheten för medborgarna kan stärkas?
fr · GN111220 · 2000-07-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1220 av () till socialminister om konsultmedverkan inom I alltfler kommuner har det blivit vanligt att socialtjänstutredningar läggs ut på privata konsulter och bolag. De gör utredningar och lämnar förslag till åtgärder som använder i sin myndighetsutövning. Det kan gälla omhändertagandet av barn enligt lag om särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) eller utredningar vid vårdnadstvister. Det kan också gälla tvångsåtgärder när det gäller vuxna missbrukare men även andra känsliga utredningar som gäller barn och ungdomar, exempelvis adoptionsutredningar. har i sina råd och anvisningar slagit fast att utredningsförfarandet är myndighetsutövning. Det kan därför vara olämpligt att hyra in privata utredare eftersom inte sekretesslagen och offentlighetsprincipen gäller för dessa. Därtill är utredningsarbetet och kontakt och behandlingsarbete nära förknippade med varandra. Den private utredaren släpper kontakterna efter utfört arbete. Detta kan bara ha negativa konsekvenser för kontinuiteten när det gäller uppföljningen. Jag kan konstatera att här föreligger stor risk för en utveckling som går stick i stäv med intentionerna i socialtjänstlagstiftningen. Många kommunföreträdare upplever att det finns en otydlighet som borde åtgärdas och min fråga till socialministern är: Vad kommer regeringen att vidta för åtgärder för att den nu accelererande privatiseringen inom inte inkräktar på den enskildes rättssäkerhet och integritet?
fr · GN111221 · 2000-07-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1221 av () till kulturminister om fornlämningarna i de svenska skogarna har larmrapporter kommit om stora skador på fornlämningarna i de svenska skogarna. Genomförda inventeringar och studier på ett stort antal områden i , och visade att av fornlämningarna var så allvarligt skadade att de inte kan återställas. De fornminnen det bl.a. handlar om är fångstgropar, gravar, förhistoriska boplatser och samiska lämningar. Dessa fornminnen, som är en viktig del av vårt kulturarv, riskerar nu att förstöras om inte olika åtgärder vidtas. Det vanligaste är att skadorna sker vid avverkning och markberedning. Enligt uppgift var inte de förstörda lämningarna okända, utan införda i fornminnesregistret, och utmärkta på den ekonomiska kartan. I kulturminneslagen finns också reglerat hur man ska förfara vid exploatering och ingrepp på platser med fornlämningar. Orsaken till skadegörelsen kan i många fall förklaras med okunskap, dåliga informationsrutiner men också brist på hänsyn. Min fråga till kulturministern är: Vilka åtgärder avser kulturministern vidta för att de viktiga fornlämningarna i de svenska skogarna inte ska förstöras?
fr · GN111222 · 2000-07-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1222 av () till justitieminister om rättsväsendet har stora strukturella förändringar inom rättsväsendet genomförts vilket lett till att antalet civilanställda minskats. Tyvärr verkar inte detta leda till de önskade effektiviseringsvinster som regeringen eftersträvat, utan snarare lett till en alltmer uppenbar resursbrist inom hela rättsväsendet. Konsekvensen för är att polismyndigheten finner det svårt att rekrytera poliser till den norra delen av länet. Enligt uppgift får exempelvis vissa miljöärenden vänta innan någon åtgärd vidtas. visade det sig också vid ett rån i Sala att polisen på grund av resursbrist inte kan ingripa, trots att de befinner sig på brottsplatsen. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förstärka rättsväsendet i ?
fr · GN111223 · 2000-07-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1223 av () till statsrådet om valkretsarna i Efter det att länen i slagits samman till storlänet har det nu påbörjats ett arbete med att se över hur de framtida valkretsarna ska se ut. För många av oss som jobbar aktivt med politik i den nya regionen är det uppenbart att det behövs en ny valkretsindelning där man följer de kommunförbund som har etablerats. Detta skulle ge en ny möjlighet till att skapa fungerande samarbetsområden inom regionen. Bl.a. vore det bra för Fyrbodalområdet om vi får en liknande valkretsstruktur som det kommunförbund som redan har upprättats. Det är också viktigt att kommande kandidater till region- eller riksdagsval får besked om vilka som kommer att ingå i respektive valkrets då de kan skapa en relation med de nya kommuner de kommer att komma i kontakt med. Ska den representativa demokratin fungera förutsätter det att det finns en möjlighet för både väljare och kandidater att träffas både inför ett val och mellan valen. Därför är det viktigt att den här typen av strukturella frågor ut. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att åstadkomma förändringar av valkretsar i före valet ?
fr · GN111224 · 2000-07-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1224 av () till statsrådet om kommuns länstillhörighet Om är det för väljarna att gå till val och fatta beslut om vilka förtroendevalda de vill ha i kommun, landsting och riksdag. Men för en del väljare är det ännu inte klart var de kommer att höra hemma. I hade man en folkomröstning med valet , där en klar majoritet sade sig vilja byta län och därmed också landstingsvalkrets. Det har gått och hebyborna har ännu inte fått något besked om vad som kommer att hända med deras kommuns framtid. Detta är beklagligt inte bara utifrån det faktum att länsbytet har ett starkt lokalt stöd, utan även utifrån de problem som uppstår när en kommun inte kan planera . Vilka åtgärder avser ministern vidta för att hebyborna ska få ytterligare klarhet om sin framtida länstillhörighet?
fr · GN111225 · 2000-07-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1225 av () till statsrådet om skattebefrielse för självförvaltning För ett stort antal personer boende i hyresrätter tar hyran alltför stor del av den disponibla inkomsten. Mycket tyder på en allmän önskan om att hyrorna ska sänkas till högst av nettoinkomsten. En undersökning av SCB på uppdrag av visar att av landets låginkomsthushåll bor sju av tio i hyresrätt, två av tio i bostadsrätt och en av tio i villa. Nästan sex av tio hushåll i hyresrätt betalar av den disponibla inkomsten i hyra. En möjlighet att kunna sänka hyran förutom att få bort den ologiska och omoderna fastighetsskatten, är att arbeta för ökad självförvaltning. Flera har dock upplevt att detta leder till straffbeskattning. Om hyresgästerna själva kunde utföra skattebefriat arbete i fastigheten, menar att hyrorna skulle kunna sänkas med . Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att skattebefriat arbete i högre grad genom självförvaltning ska kunna leda till sänkta hyror i hyresrätter?
fr · GN111226 · 2000-07-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1226 av () till statsrådet om nordiskt samarbete mot vitmaktmusik beviljades drygt 900000kr av för att bekämpa rasism och nazism. Ett projekt med avstamp i den s.k. vitmaktmusiken, benämnt Vitt oljud @ nordiskt mörker, med syfte att påvisa att musiken är ett propagandainstrument, vänder sig till ungdomar. Syftet är att öka förutsättningarna för kritisk granskning. Det är viktigt att det blir en bred uppslutning bakom detta projekt, och att inte minst högstadie- och gymnasieelever deltar i detta projekt som vill verka som motkraft mot de nazistiska strömningarna. Projektet är också ett sätt att träna ungdomar i demokratiskt tänkande och arbete genom ökad delaktighet. Tyvärr är det alldeles för tyst om detta projekt. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : På vilket sätt avser ministern följa upp och främja projektet oljud @ nordiskt mörker för att uppnå starkare genomslagskraft?
fr · GN111227 · 2000-07-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1227 av () till statsrådet om åtgärder mot lärarbristen Lärarläget är mycket ovisst inför höstens skolstart. som elevantalet ökat har antalet lärare minskat. fanns 9,4 lärare per 100 elever jämfört med /2000 då siffran var 7,6 lärare. Propositionen om den nya lärarutbildningen och kommande riksdagsbeslut aktualiserar frågan om lärarsituationen. Höstens problem ger dock stora bekymmer. Matematik- och NO-lärarutbildningen är en av de linjer som har minst sökande till varje plats. Lärarpersonal som saknar pedagogisk utbildning har ökat för grundskolelärarna . av lärarna är eller äldre. Enligt , , blir alltmer kvinnodominerad. av dem som tjänstgör i är kvinnor. Av grundskolelärarstudenterna var av de registrerade kvinnor. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder har skolministern vidtagit för att lindra lärarkrisen inför årets skolstart?
fr · GN111228 · 2000-07-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1228 av () till statsrådet om 65-årsgränsen och tandvårdsersättningen 3§ lagen om allmän försäkring framgår att ersättning för tandvård endast lämnas om tandvården utförts av en legitimerad tandläkare eller legitimerad tandhygienist som inte fyllt . Möjlighet att meddela undantag från bestämmelserna finns inte. Lagstiftningen leder till särskilda problem för patienter och vårdgivare då behandlingstiden är relativt lång, som vid tandregleringsbehandlingar etc. Tandregleringsbehandlingar är fleråriga, ofta 3@4 år. Alla tandregleringsbehandlingar måste förhandsprövas hos . 65-årsgränsen innebär att en tandläkare i tandreglering inte kan vara säker på att själv kunna fullfölja en behandling som påbörjats då denne är eller äldre. Det kan inte ha varit meningen att lagstiftningen i praktiken blir så stelbent att tandläkare i tandreglering måste upphöra med verksamheten redan . Jag tycker att det finns anledning att diskutera 65-årsgränsen generellt. Men som en kortsiktig åtgärd bör nuvarande lagstiftning göras mer flexibel och patientvänlig, så att de beskrivna problemen inte behöver uppstå. Förslag som ger möjlighet att meddela undantag bör, enligt min uppfattning, aktualiseras. Min fråga till socialförsäkringsministern är: Vilka åtgärder avser socialförsäkringsministern vidta så att ett flexiblare regelverk möjliggör att påbörjade längre behandlingar ska kunna inledas och slutföras, av samma behandlare, inom ramen för tandvårdsersättningen?
fr · GN111229 · 2000-07-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1229 av () till kulturminister om Opus Dei Det är viktigt att granska påven som politiker liksom att granska de som påverkar Heliga Stolens politik. På samma sätt finns det även ett allmänintresse i att granska det som växer inom katolska kyrkans hägn här i . Jag har sedan katolska stiftet i öppnade sin verksamhet för Opus Dei känt en växande oro för utvecklingen. En oro som delas av många aktiva katoliker. Tillsammans kan vi se hur Opus Dei alltmer påverkar synen på och relationen till katolska kyrkan. Denna oro har jag till min besvikelse däremot inte kunnat återfinna bland de ansvariga inom katolska kyrkan. Bristen på trovärdigt agerande från katolska kyrkans ledning gör att det är viktigt att regeringen följer hur kyrkan hanterar Opus Dei. De artiklar vi kunnat ta del av kring Opus Dei är skrämmande men dessvärre inte förvånande för den som följt verksamheten i Opus Dei. Kulturminister lär ha uttalat en förhoppning om att statens pengar inte går till Opus Dei. Det krävs dock en ökad medvetenhet på olika nivåer för att kunna realisera denna önskan. I fråga 1996/97:551 till statsrådet tog jag upp förmedling av bistånd genom Opus Dei. Frågan är fortfarande aktuell och ett eventuellt bistånd till Opus Dei, t.ex. genom EU, är fortfarande ogranskat. Samma frågeställning som lyfts på biståndsområdet gäller även andra verksamhetsområden. tar emot miljoner som man värnar om Opus Dei. Min fråga till regeringen är om kulturminister vidtagit några åtgärder för att stoppa att allmänna medel går till Opus Dei.
fr · GN111230 · 2000-07-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1230 av () till näringsminister om danskt skeppsregister Anställda som jobbar på färjor som trafikerar fler än två länder och som är listade i det danska skeppsregistret () behöver inte betala skatt på sina inkomster. Detta kommer rederierna till godo genom att de inte behöver betala ut högre löner än vad nettolöner motsvarar. I praktiken innebär det att danska staten subventionerar lönekostnaden för personal på färjor som finns listade i med 30@40%. Enligt ett beslut i det danska parlamentet kommer fr.o.m. även färjor som trafikerar två länder att få listas i och därmed få ta del av samma förmånliga skatteregler. Detta innebär att rederier som med färjor trafikerar kommer att få 30@40% lägre lönekostnader. I en sådan situation blir det naturligtvis omöjligt för svenska rederier att klara sig i konkurrensen med de danska rederierna på färjelinjerna mellan och . Om inte åtgärder vidtas kommer tusentals svenska arbetstillfällen att försvinna i västra och . Med anledning av det som anförts ovan vill jag fråga näringsministern: Vad tänker näringsministern vidta för åtgärder för att svenska rederier ska kunna konkurrera under rättvisa förhållanden med danska rederier på färjelinjerna mellan och ?
fr · GN111231 · 2000-07-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1231 av () till näringsminister om snabbfärja till Ett sent beslut innebar en utökad tidtabell för snabbfärjan mellan och fastlandet och . Det var bra. Vid en interpellationsdebatt den 8februari , där arbetstillfällen på debatterades, kom även kommunikationer till och från att diskuteras. Näringsministern framförde då i debatten: "@@@ Här har vi även klarat ut detta med höghastighetsfärja året runt. Självklart är det min ambition att det här ska fortsätta men det ska också finansieras." Vad jag erfarit finns inget om detta i de uppdrag som Rikstrafiken och redovisade den 30juni , vilket näringsministern hänvisade till vid debatten den 8februari. Kvarstår näringsminister ambition med höghastighetsfärja året runt?
fr · GN111232 · 2000-07-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1232 av () till näringsminister om energistöd till alternativa drivmedel Regeringen kan befria företag från energi- och koldioxidskatt genom pilotprojektdispenser för att främja utvecklingen av alternativ till bensin och diesel. vill, att nya dispenser ska utfärdas för att öka konkurrensen och därmed sänka priserna på biodrivmedel. Man vill särskilt satsa på drivmedel i ren form, alltså inte den verksamhet, som Agroetanol står för, dvs. framställning av etanol ur säd för inblandning i annat bränsle. Framställning av etanol ur säd är ju en mycket känd och gammal teknik. Dispensen för Agroetanol är så väl tilltagen, att den slukar nästan hela utrymmet. Det ger företaget en monopolliknande ställning. Andra företag har därför fått avslag på sina ansökningar. Dessa företag utvinner bl.a. etanol och paraffin ur cellulosa, alltså skogsråvara, industriavfall och andra restprodukter. Utsläppen vid produktion blir mycket små, likaså vid användning av dessa drivmedel. Min fråga till ministern är: Vad tänker ministern göra för att främja ny teknik för framställning av alternativa drivmedel?
fr · GN111233 · 2000-07-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1233 av () till jordbruksminister om yrkesfiskets situation besvarade finansministern en fråga om yrkesfiskaravdrag. Ministern svarade, att beredning av ett förslag pågår. kom utredningen om yrkesfiskets konkurrenssituation, SOU 1999:3. Sedan blev det helt tyst. Yrkesfiskare frågar, om det kommer något yrkesfiskaravdrag. Fisket minskar, och marginalerna blir mindre. Då märks mer, om konkurrensnackdelar finns gentemot andra länder omkring. I det läget går det inte an att upprepa samma svar, att beredning av ett förslag pågår. Utredningens förslag föreföll enkelt men krävde helt uppenbart vissa överväganden. Bl.a. skulle fiskare, som angör hemmahamnen , inte få göra detta avdrag. Men måste man ha övervägt klart. Min fråga till ministern är: På vilket sätt avser ministern att föra saken vidare?
fr · GN111234 · 2000-07-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1234 av () till statsrådet om statlig hjälp vid översvämningar Mellersta och norra delen av har åter drabbats av översvämningar. Stor oro finns just nu i många hem i dessa trakter. Jag bor själv intill det s.k. Svärdsjövattensystemet och vet vilka följder översvämningarna redan fått och kommer att få. Jag följde översvämningarna 1985 på nära håll och såg förödelsen. Många människor drabbades. Förhoppningsvis kan det mesta av den delen försäkringsvägen. Många kommuner drabbas också. Det vet vi . 1985 var det valår. Socialdemokraterna gick då @ under valrörelsen @ och lovade att ställa upp för drabbade kommuner. Vi vet sedan hur det gick, hjälpen uteblev. Det talas t.o.m. om att vissa kommuner fick höja skatten @ enbart för att klara miljonkostnaderna för översvämningarna. Många kommuner har det ekonomiskt svårt också nu och översvämningarna kommer att kosta många miljoner för vissa drabbade kommuner. Kommer statsrådet att vidtaga åtgärder för att initiera hjälp från regeringen till drabbade kommuner?
fr · GN111235 · 2000-07-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1235 av () till miljöminister om riskavfall från slaktdjur enda anläggning för konvertering av riskavfall från slaktdjur ligger i , belägen olyckligt nog inne bland bebyggelsen. Alternativ har sökts, men man tycker sig inte ha funnit detta alternativ. Det är ju märkligt med tanke på att vårt land har rikligt med obygd. Anläggningen Konvex i har tillstånd att ta hand om avfall men har inte kapacitet till detta. riskavfall tas därför om hand i . 1998 ansökte Konvex om tillstånd att öka hanterad mängd slaktavfall till . Detta avslogs av koncessionsnämnden, eftersom anläggningen ligger inne i samhället, och de boende starkt besväras av stanken. Enligt nya EU-regler får inte riskavfall fraktas utanför EU. Exporten till måste därför upphöra. Även gränsen för vad som klassas som riskavfall ändras, så att fler delar av djurkroppen räknas som riskavfall. Det gör att mängden riskavfall ökar med . Det innebär, att Konvex behövde mer än fördubbla sin kapacitet. Problemet är akut. Jag frågar därför ministern: Vad gör ministern för att påskynda en lösning av detta problem?
fr · GN111236 · 2000-07-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1236 av () till miljöminister om förberedelser inför Rio+10 har på olika sätt följts upp, bl.a. med en rapport som visar att det mesta är värre än det var det år hölls. I den internationella debatten har bl.a. framkommit förslag om en ny institution, en världsmiljöorganisation, med allt vad det kan innebära av konflikter, intressemotsättningar etc. Hur som helst: Det är av avgörande betydelse hur förberedelserna inför Rio+10 kommer att framskrida. En rimlig tanke är ju att det finns en parlamentarisk arbetsgrupp, så att de politiska partierna aktivt kan medverka tillsammans med andra organisationer i förberedelserna. Min fråga till miljöministern: Avser regeringen att verka för att en parlamentarisk arbetsgrupp tillsätts inför Rio+10?
fr · GN111237 · 2000-07-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1237 av () till näringsminister om rehabiliteringsresurser För många människor med bl.a. rörelsehinder har i utanför inneburit ett nytt hopp för framtiden. Rehabiliteringen vid institutet och möjligheten att få öva upp de färdigheter som individens fysiska villkor tillåter har varit mycket bra. Träningen och utredningsverksamheten har medfört att bl.a. trafikskadade har fått nya möjligheter att gå ut i arbetslivet och att återfå självförtroendet. stängdes verksamheten i . Motiven till stängningen verkar både många och luddiga. Många frågar sig nu: Vad händer med den kompetenta personal och de fantastiska specialredskap m.m. som finns vid institutet? har verksamhet även i . Enligt uppgift planeras avveckling av verksamheten även i och nya lokaler ska sedan tas i bruk i . är omorganisationer nödvändiga, men här verkar det snarare handla om slöseri med resurser. Jag vill därför fråga : Kommer ministern att agera för att personalens kompetens och andra viktiga resurser vid rehabilitering och utredningar av bl.a. trafikskadade som finns vid ska tas till vara?
fr · GN111238 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1238 av () till näringsminister om kustsjöfarten EU:s transportministrar lär ha uttalat att kustsjöfarten inom unionen borde främjas, främst av miljöskäl. Enligt den information jag har, ser det på många sätt svårare ut än för svenska kustredare. Några upplever kraven på lots som alltför stelbenta och menar att avgifterna blir för höga. Det gäller även farledsavgifter som i vissa fall tas ut på ett svårförståeligt sätt, exempelvis vid transporter till och från , enligt de redare jag varit i kontakt med. rustar våra grannländer och nu för att öka sin inhemska handelsflotta genom att underlätta med nya skatteregler för sjöfarten. Min fråga till näringsministern blir sålunda: Avser näringsministern att vidta några åtgärder för att förbättra den svenska kustflottans möjligheter att fortsätta verka under svensk flagg?
fr · GN111239 · 2000-07-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1239 av () till försvarsminister om effekterna av översvämningarna i södra De mycket stora regnmängder som fallit över södra har lett till mycket allvarliga översvämningar i älvar som , , Ljusnan och . Trots att enskilda människor, företag, kommuner och deras räddningstjänster efter tidigare översvämningar vidtagit åtgärder för att förhindra nya översvämningskatastrofer, så har de mycket höga vattenflödena på många håll lett till mycket stora skador. Och mycket av de kostnader som uppstår täcks inte av vanliga försäkringar. Utöver den personliga katastrof som drabbat många människor som fått sina hem ödelagda eller allvarligt vattenskadade drabbar översvämningarna berörda kommuner med stora och oförutsedda kostnader. Och det är i detta fall många mindre inlandskommuner som redan har en mycket ansträngd ekonomi och sviktande arbetsmarknad. i är ett exempel. I samband med den senaste stora översvämningen 1985 drabbades den kommunen av kostnader på , men fick ersättning från staten med bara 9 miljoner. Extrakostnaderna den gången ledde till en kännbar skattehöjning. Det kan inte vara rimligt att enskilda små kommuner ska tvingas ta de ekonomiska smällar som uppstår i samband med "naturkatastrofer" av detta slag. Vilka initiativ avser försvarsministern ta för att staten, via eller på annat sätt, ska medverka till att hålla de drabbade kommunerna ekonomiskt skadeslösa?