ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11630 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:630 av () till justitieminister om arbetsklimatet vid , som ska utbilda de nya poliser som samhället så väl behöver, fungerar tillbaka ej som den borde, vilket är allvarligt. Missnöjet sägs koka bland eleverna som haft ett krismöte om situationen på skolan. Enligt den 23februari har av lärarna ej förtroende för sin närmaste chef och saknar förtroende för ledningen över den närmaste chefen. tycker att förekommande information om förändringar är tillräcklig. Flera lärare är sjukskrivna och andra har sagt upp sig. Det är dålig stämning bland lärarna och det påverkar eleverna, vilket är till men för deras utbildning och kanske även deras framtida polisgärning. Vi behöver tusentals fler välutbildade poliser i . En första förutsättning för att kunna åstadkomma detta är att är en skola i harmoni och balans där eleverna är motiverade och finner utbildningen meningsfull samt lärarna har förtroende för ledningen. Så är det uppenbarligen ej . Att åstadkomma detta är i första hand en uppgift för under vilken sorterar. Problemen har varit kända men inget händer, därför är det för justitieministern att agera. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att snabbt få till stånd förbättrade förhållanden vid , så att den blir en läroanstalt där ledning, lärare och studenter fungerar i harmonisk samverkan med varandra?
fr · GN11631 · 2000-02-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:631 av () till utrikesminister om kriget Etiopien@Eritrea har folken i och lidit av kriget mellan nationerna. Hundratusentals etiopier och eritreaner har tvingats lämna sina hem och tiotusentals har stupat. 65000 eritreaner och etiopiska medborgare med eritreanskt påbrå har avvisats från , 25000 från . Ordkriget fortsätter mellan länderna, vilket skapat en mur mellan folkgrupperna. Enligt uppgift utnyttjas FN:s livsmedelshjälp av den etiopiska regimen för att tvångsrekrytera soldater till kriget. Byarna tvingas sända sina unga män till fronten för att inte svälta. Det finns ett förslag till fredsavtal som utarbetats av den afrikanska enhetsorganisationen och som fått stöd från många håll. Avtalet innehåller bl.a. demilitarisering av de omtvistade gränsområdena och en utredning av hur kriget började. OAU och FN står som garanter för avtalets genomförande. Detta avtal har accepterat utan förbehåll. Jag vill fråga utrikesministern om den är beredd att utnyttja de kanaler vi har till den etiopiska regeringen för att uppmana att acceptera OAU:s fredsavtal.
fr · GN11632 · 2000-02-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:632 av () till näringsminister om smalspårvägen Järnvägen Växjö@Västervik är längsta smalspår och enligt ett av tio främsta industriminnen. Delsträckan Västervik@Hultsfred är byggnadsminnesförklarad. Det vore skandal om inte hela sträckningen ges ett fullvärdigt skydd för framtiden. Sträckan mellan och planeras nu av kommunerna att säljas som industrimark. i vill inte ta något ansvar för att bevara detta industriminne. anser ett fullvärdigt bevarande behjärtansvärt men saknar egna ekonomiska resurser. Ifall hela sträckningen ska kunna skyddas är det mycket bråttom att åtgärder vidtages. Även ett smalt spår i historien kan ha stor turismattraktion och kan också användas i ren nyttotrafik. Ur ett regionalpolitiskt perspektiv måste detta vägas in i kommande tillväxtavtal. Endast regeringen kan nu ingripa. Jag vill därför fråga: Kommer ansvarig minister att beakta detta i kommande tillväxtavtal?
fr · GN11633 · 2000-02-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:633 av () till finansminister om fördelningen av medel till euroinformation Enligt ett meddelande daterat den 2februari 2000 ska kommissionen inleda sista fasen av informationskampanjen om euron. Länder som ännu inte infört den gemensamma valutan står i fokus för kampanjen . I meddelandet står följande: "Informationsstrategin bör kunna vara kostnadseffektiv och få allmänhetens stöd. Detta kan åstadkommas genom en nära samordning och ett nära samarbete mellan samtliga inblandade aktörer, det vill säga medlemsstaterna, , den privata sektorn och som drar igång en stor kampanj. De effektivaste insatserna kommer att göras av och i medlemsstaterna, helt i enlighet med de subsidiaritets- och närhetsprinciper som kampanjerna präglats av." Varje medlemsstat ska sedan själv bidra med minst lika mycket resurser och kommissionen anger att samtliga 13 överenskommelser, varav är en, är i kraft . Kampanjen är naturligtvis med dessa utgångspunkter mycket EMU-positiv. Regeringen genomför också en egen folkbildningskampanj om EMU och har deklarerat att upplysningen ska vara opartisk och frågan om EMU ska ges en allsidig belysning. Min fråga till finansministern är: Hur mycket har den anslagit för kampanjen som ska genomföras tillsammans med kommissionen och hur tillgodoses kravet på opartiskhet och allsidighet?
fr · GN11634 · 2000-02-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:634 av () till utrikesminister om arresteringar av tre kurdiska borgmästare I har tre kurdiska borgmästare arresterats den 19@20 februari 2000, liksom vice ordföranden för Hadep-partiet . Efter uppenbart summariska rättegångar dömdes de redan den 23februari till fleråriga fängelsestraff för "samröre med ". utrikesminister har träffat en av dessa borgmästare och samtalat med honom vid ett besök i . Vid i anslöt sig även till att låta bli kandidatland till EU. Vi fruktar att nu betraktar sitt kandidatskap i EU som säkert och därför kan ta sig vilka friheter som helst när det gäller landets minoriteter. Vissa förändringar har införts i den turkiska lagstiftningen, men de har varit små. De som berör minoriteternas yttrandefrihet enligt grundlagen har dock inte förändrats. Själva grundpelaren för förtrycket har alltså stått kvar. Vidare är det alldeles tydligt att det finns en stor skillnad mellan vad som står att läsa i vissa lagtexter och vad turkisk polis och andra myndigheter anser sig kunna ta sig för. Vad avser utrikesministern att nu göra inom EU för att förmå den turkiska staten att respektera de mänskliga rättigheterna?
fr · GN11635 · 2000-02-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:635 av () till näringsminister om Postens avgifter Enligt uppgift avser Postgirot att ta ut en avgift på för dem som hämtar sina pengar på Posten. Detta är ytterligare ett exempel på hur avgiftshysterin breder ut sig. Särskilt tveksamt tycker jag det är att tvingas betala för att få ut de pengar någon annan är skyldig att betala ut. En grupp som sannolikt drabbas extra hårt är pensionärerna. För många är det naturligt att hämta ut sin pension en gång på Posten. Många pensionärer vill inte sköta sina affärer med stjärna och fyrkant, utan förväntar sig att man kan lösa ut sin pension på Posten, utan att tvingas betala en del av pensionen för att kunna lösa ut den. Jag vill med anledning av ovanstående fråga näringsministern vilka åtgärder han vill vidta för att säkerställa att den som hämtar ut sina pengar på Posten också får ut hela beloppet.
fr · GN11636 · 2000-02-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:636 av () till socialminister om medlemsavgift till de registrerade trossamfunden , generalsekreterare, har till framfört en farhåga att det finns risk att vårdbehövande människor tvingas lämna av ekonomiska skäl. Anledningen till detta är att medlemsavgiften till de registrerade trossamfunden inte medräknas i det underlag som används då kommunerna beräknar de avgifter som en vårdbehövande ska betala i olika situationer. Detta gäller självklart alla trossamfund. anser att det inte kan ta ansvaret att fatta några beslut i frågan utan hänvisar till regeringen eller till . Min fråga till socialministern är: Avser regeringen att vidta några åtgärder så att medlemsavgifter till registrerade trossamfund beaktas vid beräkning av avgifter inom äldreomsorgen?
fr · GN11637 · 2000-02-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:637 av de () till justitieminister om polisverksamheten på Det råder en stor allmän polisbrist i . Läget för polismästardistrikt är akut. Närpolisområdena har nästan inga poliser i yttre tjänst. För ett område med åtta närpolisområden och 260000 invånare finns bara nio närpoliser i yttre tjänst om utryckningsverksamhetens skulle ha full bemanning. Det finns planer på att lägga ned basstationen i Handen, vilket innebär att över 100000 människor lämnas utan polisresurser. Bristande resurser, men också svårigheten att rekrytera, och ett antal poliser som säger upp sig ligger bakom den uppkomna situationen. Ytterst är dock regeringen och justitieministern ansvarig för den totala tilldelningen av resurser till polisen @ även om dessa sedan fördelas av andra. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att tillförsäkra medborgarna på tillräckligt med polisresurser för bl.a. närpolisverksamheten och basstationerna?
fr · GN11638 · 2000-02-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:638 av de () till finansminister om tulldeklarationsblanketterna inom EU Det visar sig att mindre än hälften av de tulldeklarationer som kommer till är rätt ifyllda. Detta beror på att blanketterna är mycket krångliga och svårbegripliga. De flesta av felen påverkar dock inte att rätt skatt kan tas ut, men det går åt mycket tid i onödan både för de enskilda företagen och för tullen. Blanketterna är EU-gemensamma, så det enda sättet att förenkla är att via EU ta upp frågan. Avser finansministern inom EU verka för att tulldeklarationsblanketterna förenklas?
fr · GN11639 · 2000-02-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:639 av de () till statsrådet om försäkringskassornas administrativa anslag "Kassan klarar inte att hålla uppe en rimlig nivå på rehabiliteringen mot bakgrund av de ökande volymerna. För att klara kundernas berättigade krav på utbetalningar av sjukpenning har det förebyggande arbetet, rehabiliteringsarbetet och arbetet med att minska de långa sjukfallen fått stå tillbaka. Detta har i sin tur lett till ökade försäkringskostnader. Om kraven på rehabilitering och minskat antal långa sjukfall skall kvarstå måste kassorna erhålla resurser som motsvarar volymuppgångarna." Detta skriver i i sin årsredovisning. Min fråga till socialförsäkringsministern är med anledning av ovanstående: Avser regeringen föreslå en ökning av försäkringskassornas administrativa anslag?
fr · GN11640 · 2000-02-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:640 av () till statsrådet om och samlevnadsundervisningen En granskning av 80 grund- och gymnasieskolor som gjort visar bl.a. att endast sex av 29 gymnasieskolor har arbetsplaner för att ge eleverna undervisning i sex och samlevnad. gav 1998 ut en bok , om livskunskap för i första hand unga människor. Denna drogs tillbaka av . Författaren , barnpsykiatrisk kurator och familjerådgivare kritiserades för att i beskrivningen inte ha utgått från att kvinnor och män till är lika. Boken går ut med kunskaper som används av människor som arbetar på ungdomsmottagningar, mödra- och barnavårdscentraler och familjerådgivningsbyråer. Bibliotekstjänst har recenserat boken positivt. Författaren skriver i Kolumn den 10juli bl.a.: "Leva ihop är väl ingen fläckfri produkt men lättläst och full av klok kunskap@@@ Att boken skulle vara ensidig stämmer inte". För att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män, är det givetvis samhällets strukturer som måste förändras. Sex- och samlevnadsundervisningen kan dock inte komma ifrån det faktum att det finns vissa olikheter hos kvinnor och män. Tillbakadragandet av boken för gymnasieskolan tyder på en misstro mot att gymnasieskolans elever skulle ha en egen bedömningsförmåga och kunna diskutera och skapa sina egna uppfattningar från olika källor. Det är oförsvarbart att låta eleverna få sin samlevnads- och sexualundervisning i första hand från veckotidningar och porrindustrin. Hur avser ministern ta till vara de möjligheter har för att stimulera och underlätta undervisning av sex och samlevnad i gymnasiet?
fr · GN11641 · 2000-02-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:641 av () till försvarsminister om utvecklingsförbanden Långt gångna åtgärder har vidtagits vid de s.k. avvecklingsförbanden när det gäller att överlämna materiel och utbildningsanordningar (t.ex. simulatoranläggningar) till de s.k. utvecklingsförbanden. Det finns uppgifter som tyder på att transferering av materiel är på gång, alternativt kommer att ske, före den tidpunkt då ämnar fatta sitt försvarsbeslut. Vad ämnar försvarsministern vidtaga för åtgärder för att förbandens avveckling inte ska föregripa kommande försvarsbeslut?
fr · GN11642 · 2000-02-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:642 av () till miljöminister om miljövänlig upphandling För att påskynda utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle, så måste miljövänliga varor och tjänster efterfrågas i större mängd. Det finns en god vilja hos många privatpersoner, men ofta är det priset som fäller avgörandet och då blir det den miljövänliga varan som väljs bort. Det höga priset kan bero på för små serier och att det blir för dyrt att transportera och lagerhålla små mängder. Det finns också många offentliga enheter som gärna skulle vilja göra upphandlingar där krav ställs på att varor och tjänster ska vara miljövänliga och närproducerade. Den totala offentliga upphandlingen omfattar ungefär 300 miljarder. Även om inte allt passar för miljövänlig upphandling så finns här en betydande potential. Det finns inget som hindrar det offentliga att ställa miljökrav vid upphandling, men många upplever reglerna som så oklara att man helt enkelt inte vågar. Man måste ju alltid räkna med att det kan bli en rättsprocess om man inte gjort helt rätt i annonseringen. Fallet där läns landsting blev fällda för att ha krävt en viss miljösymbol vid upphandling av kopiatorer ger fog för den rädslan. Många miljösamordnare och Agenda21-ansvariga inom den offentliga verksamheten behöver få ett riktigt verktyg för att kunna driva på vad gäller miljövänlig upphandling. Min fråga till miljöministern är om regeringen kommer att vidtaga några åtgärder för att stimulera och underlätta miljövänlig upphandling inom offentlig sektor.
fr · GN11643 · 2000-02-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:643 av () till försvarsminister om hemvärnets utveckling frågade jag i samma ärende. Statsrådets sista meningar i svaret löd då: "Hemvärnet har och kommer att ha en betydelsefull roll i vårt totalförsvar även . Rekryteringen till den frivilliga försvarsverksamheten är av stor betydelse för totalförsvaret." I svaret talas det om att behovet av hemvärnsmän var 90000 och efter tillväxt 125000. Det talades också om åtgärder "för att främja rekryteringen@@@". finns det @ enligt alldeles färska uppgifter @ endast 72500! Därtill kan man i exempelvis ett brev, skrivet av en hemvärnschef, läsa följande: "lämnade ungefär en tredjedel av mitt kompani in sina utrustningar och vapen och sade upp sina kontrakt. Försvarets s.k. ominriktning har dödat motivationen". Skrev alltså hemvärnschefen till oss ledamöter i försvarsutskottet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att förhindra en fortsatt minskning av antalet hemvärnsmän?
frs · GN12448 · 2000-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:448 om Yttre och Rimakåbbå har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ge ett varaktigt skydd åt Yttre , Rimakåbbå och andra fjällnära områden inom skogsbestånd. Inledningsvis bör framhållas att det krävs tillstånd för att få avverka i fjällnära skog. Sådant tillstånd får inte ges om avverkningen är oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården eller kulturmiljövården. är en myndighet som lyder under . Verkets roll som skogsförvaltare innebär bl.a. ett förvaltningsansvar för ca mark främst i norra inland. Skogsbruk bedrivs på ca varav en stor del ligger i det fjällnära området. håller verket på att genomföra dels en naturvärdesinventering, dels en nyckelbiotopsinventering inom hela det skogsinnehav som kan bli aktuellt för skogsbruksåtgärder. I kommer man att fullfölja naturvärdesinventeringen och utföra en särskild inventering av nyckelbiotoperna inom de två områdena Yttre och . Först därefter kommer att i samråd med bl.a. ta ställning till om och i vilken omfattning man vill avverka skog inom områdena. Således föreligger det enligt inte några avverkningsplaner som berör de aktuella områdena. Det ankommer på att göra de nationella prioriteringarna för långsiktigt skydd av områden med mycket höga naturvärden m.m. På regional nivå är det främst och ansvar att föreslå skyddade områden. Även kommunerna har i vissa fall möjlighet att inrätta naturreservat. Eftersom det inte föreligger några avverkningsplaner och det dessutom genomförs en omfattande naturvärdesinventering av områdena finns det ingen anledning för mig att ta några initiativ i frågan.
frs · GN12455 · 2000-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:455 om att underlätta för lågprishandel har frågat mig när regeringen avser att avskaffa möjligheterna för kommuner att reglera handelsändamålet i detaljplan. Bakgrunden till frågan är en del av innehållet i en debattartikel i av biträdande näringsminister angående behovet av ökad konkurrens på livsmedelsområdet. Den bestämmelse som vill avskaffa trädde i kraft och avsåg att återigen ge kommuner möjlighet att i detaljplaner reglera handelsändamålet genom att särskilja partihandel och detaljhandel och genom att inom ändamålet detaljhandel särskilja handel med skrymmande varor och handel med livsmedel. Sådan reglering får dock ske endast om det finns skäl av betydande vikt. Jag vill börja med att framhålla att jag och är överens om att det är viktigt med en effektiv konkurrens och att konkurrensen behöver öka på livsmedelsområdet. Jag delar också hennes uppfattning att lägre priser måste vägas mot omsorgen om miljön och om levande stadskärnor. Utgångspunkten för den tidigare nämnda lagändringen var ett tillkännagivande från bostadsutskottet med innebörden att miljöfrågorna fått en allt större betydelse , vilket bl.a. kommit till uttryck genom en beslutad ändring i om att planläggning ska främja en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet konstaterade att de dåvarande bestämmelserna inte gav möjlighet att i detaljplan precisera handelsändamålet vilket riskerade att motverka strävandena att ge plansystemet en utformning som medverkar till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen framhöll i den efterföljande propositionen att en ökad konkurrens inom handeln utgör ett naturligt inslag i vad som allmänt torde vara en lämplig samhällsutveckling och att intresset av en effektiv konkurrens även i fortsättningen skulle beaktas men att detta intresse inte skulle utgöra ett absolut hinder mot att en kommun närmare reglerar handelsändamålet. Ett krav på restriktivitet när det gällde att precisera handelsändamålet i detaljplan kom till uttryck genom att preciseringen bara får ske om det finns skäl av betydande vikt, exempelvis övergripande miljömål. Sammanfattningsvis kan konstateras att möjligheten att i detaljplan precisera handelsändamålet inte ska motverka en effektiv konkurrens. Enligt min mening kan den kommunala planeringen tvärtom vara en förutsättning för en effektiv konkurrens genom att underlätta nyetablering där konkurrensen är mindre effektiv. är det också viktigt att negativa miljöeffekter, t.ex. från trafiken, kan motverkas. Frågan om hur konkurrensintressena bäst kan tillgodoses kommer dock att utvecklas närmare i den konkurrenspolitiska proposition som regeringen avser att överlämna till . Jag är därför inte nu beredd att uttala mig om vilka åtgärder som kan bli aktuella i syfte att främja konkurrensen.
frs · GN12464 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:464 om har frågat kulturministern om hon avser att föreslå en förändring i regelverket för , så att t.ex. Färnebo Folkhögskola kan erhålla statsbidrag och genomföra vissa miljökurser . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen och anger syftet med statens bidrag till folkbildningen och det är Folkbildningsråets uppgift att fördela stödet utifrån dessa syften. Verksamheten regleras i förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Däremot tar inte regeringen ställning till vilka folkhögskolor som bör få bidrag och inte heller vilka kurser som bedrivs på enskilda skolor. Dessa principer för fördelningen fastställdes i bred politisk enighet senast i samband med att behandlade folkbildningspropositionen . Jag hyser förtroende för och har inte för avsikt att föreslå några förändringar av reglerna.
frs · GN12465 · 2000-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:465 om KA 2 har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att den nya organisationen av kustartilleriet ska bli så effektiv som möjligt och svara upp mot regeringens krav på ekologisk hållbarhet. Bakgrunden till fråga är professor undersökning av miljökonsekvenserna av de grundorganisatoriska förslagen i proposition 1999/2000:30 och därvid bl.a. bedömningen av och Andra kustartilleribrigaden (KA2) i . beslutade regeringen om riktlinjer för det fortsatta arbetet med översyn av Försvarsmaktens grundorganisation. Riktlinjerna anger att vissa försvarspolitiska, ekonomiska, regionalpolitiska och miljöpolitiska aspekter ska ligga till grund för arbetet. formades en styrgrupp med representanter för Försvarsdepartementet och Försvarsmakten för att utarbeta ett förslag till en ny grundorganisation för Försvarsmakten. Gruppen skulle i sitt arbete utgå från, förutom de angivna riktlinjerna, bl.a. beslut med anledning av propositionen Förändrad omvärld @ omdanat försvar (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224) och Försvarsmaktens underlag till regeringen med förslag till framtida struktur för Försvarsmakten. Styrgruppen redovisade sin rapport till regeringen . Rapporten ingick därefter i underlaget för regeringens proposition 1999/2000:30. I proposition 1999/2000:30 framhåller regeringen (s.65) att styrande för grundorganisationsutvecklingen ska vara effektivitet och långsiktighet. Eftersom det blir färre utbildningsplatser ökar betydelsen av att de kvarvarande enheterna medger goda utbildningsbetingelser inom ramen för låga fasta kostnader och att de klarar framtida miljökrav. I regeringens bedömningar i propositionen har således vägts in miljöaspekter, försvarsaspekter och andra aspekter av betydelse för att forma en ändamålsenlig och helhetlig struktur för Försvarsmaktens grundorganisation. Utöver detta vill jag erinra om följande när det gäller Försvarsmaktens miljöarbete. beslutade regeringen att ett antal centrala myndigheter @ bl.a. Försvarsmakten @ skulle ha ett sektorsansvar för ekologisk hållbarhet. För Försvarsmaktens del innebär detta att myndigheten ska utveckla sektorns miljöarbete och följa upp de samlade insatser som genomförs inom sektorn. Försvarsmakten har identifierat sektorn till att omfatta den egna myndigheten, , , , Flygtekniska försöksanstalten och Försvarshögskolan. Försvarsmakten har vidare redovisat regeringens uppdrag avseende miljömålsarbetet genom att föreslå mål och åtgärder för försvarssektorn. Regeringen har vidare i regleringsbrevet för Försvarsmakten för uppdragit åt myndigheten bl.a. att fortsätta arbetet med att införa miljöledningssystem så att ett sådant kan vara infört i hela organisationen . Sammantaget anser jag och regeringen att Försvarsmakten bedriver sitt miljöarbete på ett aktivt och engagerat sätt och därigenom medverkar till att åstadkomma ett ekologiskt hållbart .