ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111145 · 2000-06-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1145 av () till försvarsminister om försäljningen av Trots en växande insikt världen över att militärt våld sällan är ett användbart politiskt verktyg, fortsätter de militära rustningarna. S-kvinnor anser att fortsatta militära rustningar är fullständigt orimligt och motverkar en ny ekonomisk och ekologisk utveckling. S-kvinnor vill att vapenhandeln begränsas och arbetar för ökad redovisning av vapenhandeln. Vi vill bygga ut FN:s och EU:s vapenhandelsregister och göra det obligatoriskt. Därför ser vi med oro på försäljning till och . Vi oroas över att det kan betyda att s-kvinnor, partiet och får en sämre insyn och kontroll av vad som händer med vapen tillverkade i och sålda till länder utanför . S-kvinnor har vid flera socialdemokratiska partikongresser och i drivit fram beslut om försäkringar för att svenska vapen och reservdelar inte ska säljas till krigförande länder. Om krigförande länder är vi i stort överens men däremot inte alltid om godkännande av följdleveranser av reservdelar. För s-kvinnorna gäller fattade beslut om att reservdelar och utslitna delar är ammunition också vid en försäljning av . Inte en utvidgning av exempelvis nya kanoner som vi tidigare varit oense med regeringen om. Min fråga till försvarsministern är: Vad avser försvarsministern göra för att tidigare beslut fattade av partikongresser och fortsättningsvis gäller när säljs?
fr · GN111146 · 2000-06-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1146 av () till näringsminister om framtid är ett statligt företag som sysselsätter 29000 arbetshandikappade. Företaget är underleverantör till verksamheter inom industri- och tjänstesektorerna. startades dels för att ge arbetshandikappade rätten till ett arbete med utvecklande uppgifter och dels för att ge dem det stöd och den utbildning de behöver för att bli attraktivare för den vanliga arbetsmarknaden. Förtaget har effektiviserats av ekonomiska skäl och trycket på de anställda har ökat . Arbetsbelastningen har blivit så allvarlig, både för direktanställda (arbetsledare m.fl.) och anställda att arbetsledare blir sjuka av stress och själva blir arbetshandikappade och slås ut från verksamheten. I många fall fungerar nu som en arbetsmarknadsåtgärd för arbetslösa. En annan aspekt av verksamheten är att konkurrerar med privata underleverantörer på marknaden. Små snickerier i glesbygd har exempelvis konkurrerats ut. Avser näringsministern mot denna bakgrund föreslå förändring i riktlinjerna för verksamhet?
fr · GN111147 · 2000-06-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1147 av () till utrikesminister om svenska ambassaden i I den stora turkiska tidningen publicerades en artikel på första sidan om den svenska ambassaden i , där det finns uppgifter om att den svenska ambassaden spelar turkisk marschmusik, bl.a. Tionde årets marsch, vars text är starkt nationalistisk, kanske t.o.m. rasistisk. Ambassadören själv intervjuas i tidningen och förklarar att kurderna i är negativt inställda till honom för att han uttalat sig positivt om Atatürk och . Svenska kurder anser att dessa båda politiska ledare hatar kurder, menar ambassadören. Han säger också att kurderna är en stark grupp som har massmedierna i sin hand. Vi inser naturligtvis att svenska beskickningar utomlands har till uppgift att bemöda sig om goda relationer med värdländerna. Att spela turknationalistisk musik torde dock vara att inta en alltför devot hållning. Att uttala sig i negativa ordalag om folkgrupper som lever i torde inte heller ingå i en svensk ambassadörs uppgifter. Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern vidta åtgärder för att förmå den svenska ambassaden i att inta en mer balanserad hållning till förhållandena i och avstå från att göra egenartade uttalanden om kurder och andra grupper som lever i ?
fr · GN111148 · 2000-06-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1148 av andre vice talman () till utrikesminister om miljöfarligt avfall till exporterade det svenska företaget miljöfarligt avfall till Arica i norra . Det rör sig om ca s.k. våtverksslam. Skadorna har visat sig. , borgmästaren i besökte och rapporterade att 15000 människor fått allvarliga hälsoproblem på grund av dessa miljögifter. träffade (PS) och , (RN) chilenska riksdagsledamöter, engagerade i miljöfrågor, svenska riksdagsledamöter. De hade uppvaktat och svenska myndigheter för att få hjälp. De uttryckte stor oro över hälsosituationen i Arica och över oklara besked om svenska insatser för att åtgärda problemen. Självklart bör denna typ av export ej förekomma. Men med anledning av de uppkomna problemen vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder har den vidtagit för att svenska företag, vars verksamhet skadat människor eller natur utanför gränser, ska ta sitt ansvar och bidra till att lösa de problem som uppstått?
fr · GN111149 · 2000-06-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1149 av () till justitieminister om elektronisk övervakning I ett pressmeddelande från meddelades att har skickat ut en promemoria på remiss. Denna promemoria föreslår att det ska bli möjligt att slutföra frigivningsförberedelserna genom att av ett långt straff verkställs genom fotboja. I pressmeddelandet står att tekniken med intensivövervakning gör att det blir möjligt för en intagen att tillbringa före frigivning utanför anstalten. ska den intagne stå under effektiv övervakning. Förslaget ska nu gå ut på remiss, men jag förmodar att har gjort den bedömningen att tekniken med fotboja nu är tillförlitlig. Vi moderater har i flera motioner föreslagit att fotboja ska användas för män som våldfört sig och misshandlat sina kvinnor och som inte respekterar besöksförbudet, men fått avslag med hänvisning till brister i tekniken. Då nu uppenbarligen har fullt förtroende för tekniken vill jag fråga justitieministern: Ämnar justitieministern vidta åtgärder så att män som inte respekterar besöksförbudet ska kunna förses med fotboja?
fr · GN111150 · 2000-06-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1150 av () till miljöminister om elproduktionen Energiöverenskommelsen mellan s, v och c i allmänhet och avvecklingsbeslutet för i synnerhet tog uttalat hänsyn till danska intressen. Såvitt bekant fick inte då några motsvarande miljöåtaganden i utbyte. Avregleringen av elmarknaden har i vidare hunnit väsentligt längre än i vårt grannland , som tycks slå vakt om sin egen energiindustri på ett helt annat sätt än vad som är fallet i . Med en till stora delar skyddad hemmamarknad ligger det i farans riktning att danska kraftproducenter, inte bara dumpar elpriserna på den nordiska elmarknaden, utan också ägnar sig åt miljödumpning. Min fråga till miljöministern blir därför: Vilka åtgärder avser miljöministern vidtaga för att spelreglerna när det gäller miljökrav på elproduktion och förutsättningarna för en fri elhandel blir likvärdiga i och ?
fr · GN111151 · 2000-06-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1151 av Skånberg (kd) till vice statsminister om transportbidrag till vänortssamarbete I nr 1999 i artikeln säger vice statsministern att det i dagens samhälle är självklart att också våra folkvalda församlingar engagerar sig och att företrädare för kommuner och landsting kan bidra med kunskaper i praktisk demokrati. Ett konkret exempel är utvidgningen av EU mot . För att detta ska ske ska ett vänortssamarbete utvecklas under ordförandeskap i EU . 26 svenska orter kommer att få stöd för olika aktiviteter i vänorter i de övriga 14 EU-länderna och 12 kandidatländerna. har ett väl utvecklat vänortsförhållande med Palanga i . Det har varit möjligt att inom ramen för vänortssamarbetet samla ihop skolbänkar, rullatorer och trehjuliga handikappcyklar, men det finns betydande svårigheter att finna medel för att sända över det insamlade materialet. Rapporter även från andra vänortssamarbeten visar på samma erfarenhet, att just transportbidrag faller mellan stolarna. Jag vill därför fråga vice statsministern om hon inom ramen för ovan nämnda utveckling av vänortssamarbetet också kommer att beakta behovet av medel för transporter.
fr · GN111152 · 2000-06-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1152 av () till justitieminister om påföljder vid människosmuggling Tragedin i , där 58 människor fick sätta livet till i en container, har satt fokus på människosmuggling som problem, och som är ett brott som ökar i omfattning. Samma sak som hände i skulle kunna hända i . Visst vore detta tragiskt, men den tragik i det fördolda som människosmugglingen för med sig ger sällan upphov till stora rubriker. Den tragiken kan i stället utläsas i och akter. Dessa akter kan dock aldrig göra rättvisa åt den förtvivlan som utlöses i varje enskilt fall. Medan profitörerna på mänsklig olycka, människosmugglarna, tjänar mängder av pengar bryts deras offer ofta ned till människovrak. Påföljden för människosmuggling kan bli böter eller högst fängelse. För narkotikasmuggling, som också bryter ned människor, är straffen högre. Ofta är det dessutom samma skrupelfria människor som sysslar med bägge delarna. Mot bakgrund av att människosmugglingen ökar och de följder som denna brottslighet får för många av de drabbade frågar jag: Ämnar justitieministern vidta åtgärder för att skärpa straffen för människosmuggling?
fr · GN111153 · 2000-06-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1153 av () till näringsminister om färjenäringens framtid Näringsministern besvarade för någon vecka sedan en fråga från till finansministern om rederinäringen. Frågan var föranledd av den snabba sjöfartspolitiska utvecklingen i vår närmaste omvärld och att flera länder, nu senast , har beslutat ge även sin färjenäring avsevärt förbättrade konkurrensvillkor. Jag noterar att näringsministern i sitt svar hänvisar till att det inom påbörjats ett beredningsarbete för att utvärdera det nuvarande rederistödet som löper ut vid utgången av . Detta är gott och väl och även att näringsministern säger att färjornas situation ska behandlas i början av detta arbete. Även om jag har respekt för det beredningsarbete som påbörjats föreligger enligt min bedömning knappast någon tid alls för beredning om den svenska färjenäringen ska kunna räddas. Fakta föreligger redan och det är besked som krävs. Både och har skaffat sig de legala förutsättningarna för att stödja färjenäringen på samma sätt som tillämpas för lastfartygen. har tidigare genom sitt internationella register möjlighet att agera även på färjeområdet när det bedöms nödvändigt. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att undvika att världens största färjerederi flaggar ut från med det stora sysselsättningsbortfall som följer för svenskt sjöfolk och landanställda?
fr · GN111154 · 2000-06-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1154 av () till näringsminister om domännamnets äkthet i e-post har jag fått minst två e-mail från personer som falskt använt sig av annans företagsnamn/adress. Det första från ett försäkringsbolag det andra från . Arbetsgivarna på arbetsplatserna känner inte till de personer som mailat till mig. har tagit reda på vilka regler som gäller. Jag har också kontaktat den stiftelse som hanterar den svenska toppdomänen .se. Svaren jag fått från alla är att det inte finns någon praktisk begränsning, vilka domännamn man kan använda. Det är mycket lätt att få en e-mailadress att se ut som om den kommer från en arbetsplats fast den i själva verket kommer någon annanstans ifrån. Det används tydligen av personer som skickar mail med andras domännamn eller företagsnamn för att få mottagaren att tro att kommer från någon annan. E-mail är ett bra sätt för allmänheten att få kontakt med mig som riksdagsledamot. Men jag vill ur demokratisynpunkt kunna lita på att mail från företag/departement har rätt avsändare. Hur ska jag annars veta om en opinionsyttring verkligen finns om det är hur lätt som helst att sända tusentals falska e-mail med falska avsändare, dvs. Vad kan IT-ministern göra så riksdagsledamöter och andra användare kan lita på att e-mail kommer från den domän som angetts?
fr · GN111155 · 2000-06-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1155 av () till statsrådet om halonförbudet har som enda land infört ett förbud mot användning av halon som släckmedel i äldre svenska fartyg. Existerande anläggningar ska bytas ut . Ett byte av anläggning beräknas kosta ca per fartyg. I andra länder tillåts existerande anläggningar så länge dessa uppfyller myndigheternas krav. I praktiken betyder det svenska särkravet att svenska redare mer eller mindre tvingas att flagga ut sina fartyg till andra flaggor. är ett näraliggande exempel. Effekten blir att samma fartyg används i trafik och att miljörisken är densamma. Däremot riskerar den medverka till en utflaggning av svenska fartyg. Näringsministern har tidigare i uttalat att han avser att ta initiativ till att frågan diskuteras och behandlas inom . Tidsgränsen närmar sig. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att förhindra att nuvarande svenska särreglering leder till en utflaggning av svenska fartyg.
fr · GN111156 · 2000-06-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1156 av () till justitieminister om handläggning av bouppteckningar Enligt uppgift från ett antal skånska tingsrätter har tiden för handläggning av bouppteckningsärenden kraftigt förlängts. Ett ärende, som tidigare expedierats på kan ta upp . För berörda medborgare kan detta orsaka stora problem. Dödsbon kan inte skiftas. Fastigheter kan inte försäljas. Orsakerna till försämringen uppges vara bristande resurser för anställning vid pensionsavgångar, avhopp på grund av oron inför organisationsförändringen och vid sjukfrånvaro och semester. Justitieministern har återkommande talat om vikten av att ha ett medborgarperspektiv på rättsväsendet och borde därför bli oroad över den försämring som drabbar allmänheten. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder avser justitieministern vidtaga för att tillförsäkra allmänheten en god service vid handläggning av bouppteckningar?
fr · GN111157 · 2000-06-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1157 av () till utrikesminister om den humanitära situationen i I ett svar på en fråga från mig (1999/2000:995) förklarade utrikesministern att den har att bidra till en demarkering av gränsen mellan och och stöd till en observatörsstyrka. Detta är positivt. Kriget mellan de båda länderna övergick emellertid från gränsstrider till regelrätt etiopisk invasion i . Invasionen skapade omfattande flykting- och försörjningsproblem för . Etiopiska trupper invaderade bördigaste områden. Därmed förstördes produktion av livsmedel . 80000 eritreaner har flytt undan etiopiska trupper till . Cirka en miljon människor har flytt till annan plats inom landet. Därtill har 70000 eritreaner under brutala och omänskliga former tvångsdeporterats från . Då enligt en tredjedel av befolkning är i akut behov av hjälp vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att avhjälpa den humanitära katastrofen i , som invasion åstadkommit?
fr · GN111158 · 2000-06-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1158 av () till statsrådet om eritreanska barn och ungdomar i etiopisk fångenskap Som svar på en fråga (1999/2000:999) från mig till statsrådet angående eritreanska barns och ungdomars situation i ett läger i staden i förklarade statsrådet att var berett att överväga att delta i en samlad internationell insats tillsammans med bl.a. andra EU-länder. Statsrådet hänvisade i sitt svar till UNHCR:s bedömning av situationen i Didessa som grundval för svenska åtgärder samordnade med andra EU-länders. Förslagsvis vore en samordnad nordisk insats tänkbar. Såvitt jag förstått är situationen för barnen och ungdomarna i Didessa ytterst prekär och kräver att åtgärder snabbt vidtas. Jag vill därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att i enlighet med UNHCR:s uppgifter kunna åstadkomma en samordnad EU- eller nordisk insats för att rädda barnen och ungdomarna i Didessa?
fr · GN111159 · 2000-06-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1159 av () till näringsminister om den svenska åkerinäringens konkurrensläge Flera svenska åkare förlorar nu sina kontrakt till utländska åkare. Grunden är kostnadsläget som är högre än omvärldens. De svenska åkerierna i har högre lönebikostnader än de konkurrerande finska åkarna. Det är främst arbetsgivaravgifter och sociala avgifter som är skillnaden. Oberoende av varandra har analyser gjorda av , ; och kommit fram till detta. Flera åkare har fått brev där det står: "Om Ni önskar fortsätta att köra för ASG i nuvarande omfattning, tvingas vi anpassa ersättningsnivåerna till finsk nivå". De ersättningar som erbjuds ligger 15@20% under de nuvarande. Det är således ett reellt problem för de svenska åkarna. Möten och samtal sänker inte kostnaderna, endast sänkta kostnader ger lägre kostnader. Samma brev som ovan slutar med "Vi beklagar att vi måste anpassa oss till de villkor som gäller på den svensk/finska marknaden." Problemet med ett högre kostnadsläge än omvärlden finns även i . Utflaggning blir delvis följden av de pålagor som de svenska åkerierna, men inte deras konkurrenter, har. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att svensk åkerinäring får likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot omvärlden?
fr · GN111160 · 2000-06-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1160 av andre vice talman () till utrikesminister om folkomröstningen i Från svenska enskilda organisationer och parlamentariker finns ett starkt engagemang i frågan. För att sprida kunskap om situationen och förhoppningsvis bidra till öppningar inbjöds Polisarios president till under veckan 5@10 juni för att bl.a. delta i ett seminarium i samt sammanträffa med den svenska utrikesministern. Den 14juni besökte utrikesminister också för politiska överläggningar. Båda dessa personer uttryckte stort förtroende för och förhoppningar om aktivt svenskt intresse i frågan. Det ankommer på FN och generalsekreterarens personliga representant att kalla parterna till nya samtal och finna lösningar. kan dock inom EU-kretsen se till att FN får starkt stöd och att frågan får ökad uppmärksamhet. Jag vill sålunda fråga utrikesministern: Kommer regeringen mot bakgrund av de ovannämnda besöken att ta några nya initiativ för att folkomröstningen i ska kunna genomföras skyndsamt?
fr · GN111161 · 2000-06-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1161 av () till kulturminister om anslagen till studieförbunden har aviserat att principerna för fördelning av medel till de olika studieförbunden kommer att förändras. De förändrade principerna kan innebära att studieförbund med en växande verksamhet inte kommer att få ökade anslag i förhållande till verksamhetsökningen, medan studieförbund med minskad verksamhet bibehåller nuvarande anslag . som bedriver utbildning och andra aktiviteter inom områden där alltfler människor får ett allt större intresse kommer därmed inte kunna tillmötesgå önskemål om kursutbud m.m. Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att säkerställa att anslagen till studieförbunden framgent anpassas till den verksamhet där intresset från medborgarna är stort?
fr · GN111162 · 2000-06-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1162 av () till näringsminister om effektskatt på kärnkraft Fr.o.m. den 1juli omvandlas kärnkraftens produktionsskatt till en effektskatt. I klartext innebär det att det inte spelar någon roll om det sker någon produktion i landets kärnkraftverk eller ej @ skatten blir densamma. Effektskatten är unik för . Följden blir att elproduktion utomlands gynnas. Inte sällan rör det sig då om förbränning av fossila bränslen. Alternativt fortskrider kärnkraftsproduktionen, fast då utanför landets gränser och ibland med lägre säkerhetskrav. Önskar skrota den svenska kärnkraften, måste det ske med tydlighet, så att beslutsfattarna kan ställas till svars. Att svälta ut industrin är inte hedervärt. Bara i ger kärnkraften direkt eller indirekt mer än 3000 människor sysselsättning. Avser näringsministern att verka för att effektskatten på kärnkraften omprövas?
fr · GN111163 · 2000-06-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1163 av () till statsrådet om och avtalet med I ett försök att stimulera entreprenörskap och nyföretagande, står i begrepp att teckna ett avtal mellan: "HER MAJESTY THE QUEEN in right of the Province of as represented by the Honourable Minister of Education, (CEED) and , ()." Detta avtal är undertecknat av den svenska parten och översänt till den kanadensiska parten. I avtalstexten framgår det under punkten 13:11, Governing : "This agreement shall be governed by and construed in accordance with the laws of the Province of and the federal laws of applicable and each of the parties agrees irrevocably to conform to the exclusive jursidiction of the Courts of such Province." Vilka överväganden har regeringen gjort när det gäller att ge en svensk myndighet () klartecken att, som ingående i myndighetsutövning, teckna avtal med främmande land och under annat lands lagstiftning?
fr · GN111164 · 2000-06-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1164 av () till justitieminister om illegalt spel Det engelska företaget försöker slå sig in på den svenska spelmarknaden. Första försöket med "spelbutik" på väckte stor uppmärksamhet. Lotteriinspektionen gjorde anmälan och polisen var på plats och satte stopp för verksamheten. Ytterligare enstaka försök att etablera denna illegala verksamhet har gjorts, men stoppats efter polisingripanden. Detta har fått SSP att byta taktik. I rask takt har SSP nu etablerat sig på ca 15 orter. Lotteriinspektionen har naturligtvis polisanmält dessa illegala etableringar. Men verksamheten fortgår till synes ostört. Polisen ingriper inte. Kvällspressen närmast stöder det illegala spelet. SSP påstår sig har vunnit kampen om den svenska spelmarknaden. Överskottet (ca ) från det legala spelet i går till allmännyttiga ändamål. Det är en viktig inkomstkälla både för staten och föreningslivet. Systemet förutsätter att illegalt spel stoppas. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att upprätthålla respekten för den svenska lotterilagstiftningen?
fr · GN111165 · 2000-06-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1165 av () till näringsminister om import av virke från ryska naturskogar Importen av virke från till svensk massa- och sågverksindustri är mycket stor och trenden är kraftigt ökande. De ryska skogarna är helt unika i ett europeiskt perspektiv då det gäller biologisk mångfald. Svensk skogsindustri har därför ett viktigt ansvar för omfattande naturskogar och dess rika biologiska mångfald. Som ett första steg borde man nu skapa spårningssystem för importvirke för att kunna garantera ursprunget. Vidare bör man aktivt bidra till utvecklingen av ett uthålligt skogsbruk i som bevarar naturvärdena i landets naturskogar. Certifiering av skogsbruk enligt FSC () är också fullt möjligt även i . Avser regeringen ta initiativ för en samlad svensk hållning i denna fråga?
fr · GN111166 · 2000-06-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1166 av () till utrikesminister om Heliga Stolen och FN Heliga Stolen intar ofta för oss främmande ståndpunkter. Jag välkomnar att ambassadör vid Heliga Stolen, liksom EU, har en aktiv dialog i viktiga frågor. Trots dialogen har de, på viktiga punkter, skiljande meningarna nu åter kommit att manifesteras under den avslutade uppföljningen av FN:s fjärde kvinnokonferens i . Frågan om hur det internationella samfundet kan agera för att minska våldet mot kvinnor, men också åtgärder för att förbättra kvinnors hälsa, inklusive kvinnors och unga flickors reproduktiva hälsa, kommer att fortsätta. har Heliga Stolens roll börjat ifrågasättas i FN. Med vilken rätt agerar Heliga Stolen mycket aktivt i FN, till nackdel för kvinnors rättigheter och till förmån för mäns våld i hemmet? Det som ställt frågan om Heliga Stolens roll inom FN på sin spets är kvinnofrågor, men främst att åtgärder till skydd mot aids fortfarande motarbetas av påven. Detta som allvaret i aidshotet börjat betraktas som en säkerhetsfråga av FN. Påven förnekar inte bara kvinnors rätt till egna livsval utan också i praktiken bokstavligen kvinnors rätt till sitt och sina barns liv. Påvens politiska inflytande dödar. Heliga Stolen har inte rösträtt i generalförsamlingen men kan i övrigt agera som FN-medlem. En särställning som inte delas med andra religiösa företrädare eller organisationer. är en organisation mellan självständiga stater. Påven är en politiker som inte valts i allmänna val, som inte valts av kvinnor. Min fråga till utrikesminister är om regeringen övervägt sin syn på Heliga Stolens ställning i FN.