ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12554 · 2000-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:554 om kommunismens illdåd de har frågat statsministern vilka åtgärder han och regeringen konkret avser att vidta för att belysa kommunismens illdåd. Frågan har överlämnats till mig. Jag redogjorde den 9februari som svar på en fråga (1999/2000:494) från () om brott i socialismens namn att regeringen i vårpropositionen 1999 föreslog att skulle anslås för forskning kring kommunismens brott. Medlen förvaltas av . Dessutom har fått i uppdrag att stärka undervisningen i nutidshistoria. Jag hyser gott hopp om att detta kommer att leda till ökad kunskap om kommunismens brott. Jag menar dock fortfarande att avgörande för att sprida kunskap om kommunismens brott är det engagemang som finns i folkrörelser, studieförbund och partier. Det är en uppgift för alla demokratiska krafter att påminna om kommunismens illdåd .
frs · GN12555 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:555 om handläggningstiderna inom a-kassan menar att långa handläggningstider och onödig byråkrati är ett problem när det gäller a-kassan. Alltför många människor hamnar i en besvärlig ekonomisk situation genom att de får vänta på ersättning. menar att arbetssökande efter avslutad utbildning med utbildningsbidrag måste skicka in en ny omgång papper till arbetsförmedlingen för att få ersättning. Detta trots att kontroll gjorts före utbildningen och att det inte handlar om en ny ersättningsperiod. säger att a-kassan hävdar att , , regelverk inte medger en förenkling av handläggningen. frågar vilka åtgärder som jag avser att vidta för att lösa problemen med de alltför långa handläggningstiderna inom a-kassan. Som jag förstått det gäller fråga situationen att en sökande som deltagit i en arbetsmarknadsutbildning med utbildningsbidrag efter utbildningen begär fortsatt arbetslöshetsersättning. Eftersom den sökande har haft ett uppehåll i arbetslöshetsersättningen behöver kassan för sin prövning av sökandes rätt till fortsatt ersättning veta bl.a. att sökande faktiskt har deltagit i utbildningen, om utbildningen är fullföljd eller möjligen avbruten och i så fall orsakerna till avbrottet. Vad jag erfarit ställer AMS inte upp några formella krav på vilka uppgifter kassan ska kräva för att kunna ta ställning till om sökande har rätt att åter få arbetslöshetsersättning. Om kassorna kan få in det underlag de behöver för sin prövning av de ifrågavarande ärendena på något annat sätt än på den hjälpblankett som AMS givit ut så går det naturligtvis lika bra och så sker säkert också i många fall. Det är olyckligt om den enskilde får vänta alltför länge på ersättning. Detta gäller såväl vid övergång från arbetslöshetsersättning till utbildningsbidrag som i andra riktningen. Arbetsgruppen för översyn av vissa frågor inom arbetslöshetsförsäkringen har i sin rapport för arbete Ds 1999:58 föreslagit att utbildningsbidraget ska utbetalas av arbetslöshetskassan. Därigenom skulle kassan automatiskt få information om hur utbildningen framskrider och en stor del av de problem som tar upp kunna undvikas. Remissbehandlingen av rapporten har precis avslutats. Regeringen planerar att inkomma med en proposition angående arbetslöshetsförsäkringen och det kan finnas anledning att återkomma till denna fråga i det sammanhanget.
frs · GN12556 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:556 om AMS pågående omorganisation har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att undersöka omständigheterna kring AMS pågående omorganisation. har under en följd av år haft medel för tillfälliga personalförstärkningar för att möta den höga arbetslösheten. Det har alltså skett en årlig prövning av hur stor andel av anslaget för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som har kunnat användas för tillfälliga personalförstärkningar. Detta har klart framgått av såväl vårproposition som budgetproposition . Regeringen har ansett att det i takt med en förbättrad arbetsmarknad har funnits anledning att reducera dessa medel vilket också har skett, med godkännande, med för innevarande budgetår. Inget politiskt parti motsatte sig denna reduktion. Däremot vill jag erinra om att kd i stället i motion föreslagit att AMV:s förvaltningsanslag ska minskas med ytterligare 50 miljoner utöver vad regeringen har föreslagit. Vad gäller AMS översyn av organisationen så har AMS enligt instruktionen för att själv bestämma sin organisation. Regeringen har endast fastställt att det ska finnas länsarbetsnämnder i varje län. Mot bakgrund av den av beslutade minskningen av de tillfälliga personalresurserna och en förmodad minskning och framåt, påbörjade AMV ett arbete med att planera för en sådan minskning. aviserade regeringen sina avsikter att föreslå att tidigare beslutade resurser för personalförstärkningar kvarstår t.o.m. . Verket valde då att avbryta omstruktureringsarbetet . Arbetet med att anpassa organisationen arbetsmarknad fortgår emellertid. AMS har i skrivelse till regeringen redovisat vilka förändringar i verkets organisation som man anser nödvändiga för en anpassning till framtidens arbetsmarknad och även föreslagit åtgärder för att eliminera de styr- och uppföljningsproblem som finns inom organisationen. Regeringen aviserade också i budgetpropositionen för åtgärder för att tydliggöra AMS roll som chefsmyndighet. Denna fråga bereds nu inom . Jag har som ansvarig minister för arbetsmarknadspolitiken och ofta återkommande diskussioner med AMS generaldirektör och följer utvecklingen noga.
frs · GN12558 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:558 om utveckling av har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta rörande . Arbetet med att undersöka möjligheten att utveckla pågår på . Jag kommer att se till att ärendet behandlas skyndsamt.
frs · GN12559 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:559 om programverksamheten på fängelserna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att och övriga anstalter ska kunna förbättra sin programverksamhet. Jag vill först framhålla att Österåkeranstalten inte är den enda anstalt som bedriver ett framgångsrikt narkotikaarbete. Många andra anstalter ligger också långt framme i detta avseende. Att just Österåkeranstalten lyckats så bra beror bl.a. på att de intagna själva fått söka sig dit och därför är motiverade att bli av med sitt missbruk. Det stämmer däremot inte att antalet anställda på Österåkeranstalten, såsom påstår, har halverats . Enligt uppgift från var antalet årsarbetskrafter på anstalten 87 jämfört med 1995. Det innebär att personaltätheten på är större än vad som är normalt på andra anstalter. Österåkeranstalten står därför inför ett betydande sparbeting för att komma ned i en nivå som är jämförbar med andra anstalter med liknande inriktning. Anstalten kommer även i fortsättningen att erbjuda platser för motiverade narkotikamissbrukare men med ett delvis förändrat verksamhetsinnehåll. Antalet sådana platser har den 1januari 2000 utökats från 72 till 81. har det pratats mycket om besparingar inom kriminalvården. Jag vill i det sammanhanget bara konstatera att antalet anställda inom kriminalvården inte har minskat i förhållande till antalet intagna. Jag vill också påpeka att det är kriminalvården som avgör hur tilldelade medel ska fördelas inom organisationen och mellan de olika anstalterna. Kriminalvårdens del i arbetet med att förebygga brott har uppmärksammats alltmer och betonas särskilt i budgetpropositionen. Att erbjuda brotts- och missbruksrelaterade program till intagna som har behov av det är givetvis ett väsentligt led i det arbetet. En framgångsrik programverksamhet förutsätter att kvalitets- och effektivitetsfrågorna sätts i centrum. I regleringsbrevet har därför ålagts att intensifiera arbetet med uppföljning och utvärdering av programverksamheten i syfte att höja kvaliteten. arbetar med att ta fram nationella program som kan användas på anstalter över hela landet och som uppfyller kraven på effektivitet. Befintliga program har också testats enligt ett nytt kvalitetssystem vilket lett till att vissa program lagts ned. Kriminalvårdens behandlingsprogram ska även granskas av den som regeringen har tillsatt. Kommissionen har bl.a. i uppgift att föreslå åtgärder för att stärka rehabiliteringen av missbrukare. Det är viktigt att kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete präglas av en helhetssyn. Programverksamhet, utbildning, arbetsträning och social färdighetsträning utgör alla viktiga delar i det arbetet. Självklart är målet också att anstalter och häkten ska hållas fria från narkotika.
frs · GN12560 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:560 om exportkrediter vid vapenexportaffärer till IDA-länder har frågat mig om avser följa exempel och uppmaning att inte ge exportkrediter vid vapenhandelsaffärer med s.k. IDA-länder vilket skulle få effekter för bl.a. en framtida Boforsaffär på . Innebörden av initiativ är att kretsen av länder för vilken termen "produktiva utgifter" ska vara en ledstjärna för garanti- och kreditgivningen utökas, från de nuvarande 41 fattiga och svårt skuldsatta s.k. HIPC-länderna till hela kretsen av länder som av endast kan beviljas rena IDA-lån, vilket är ytterligare 22 länder. tillhör dock inte denna länderkrets. Den brittiska regeringen har uttryckligen klargjort att denna begränsning ej omfattar vapenexport när denna är nödvändig för landets säkerhet, bekämpande av narkotikahandel, piratverksamhet, smuggling etc. Det är även den syn att rätten att köpa försvarsmateriel ej ska villkoras av utvecklingsnivå. Det bör nämnas att i det engelska systemet lämnar regeringen löpande instruktioner till garanti- och kreditmyndigheten . I ansvarar som en självständig myndighet för beslut om statliga exportkreditgarantier, inom ramen för av statsmakterna utfärdade ramar och riktlinjer. Inom sker ett informationsutbyte om garantigivningen till HIPC-länderna som de flesta medlemsländerna deltar i. Jag finner att detta är viktigt för att vi i efterhand ska kunna se att garantigivningen går till projekt som främjar utvecklingen och kommer att stödja eventuella förslag i att denna procedur utsträcks till de nämnda 22 länderna. Beträffande exportkrediter till kan konstateras att EKN är öppet för garantigivning på detta land. Till bilden hör också att det i EKN:s beslut om exportkreditgaranti för den ursprungliga vapenaffären ingår en utfästelse om garanti avseende eventuella framtida licensavtal m.m. Denna utfästelse är fortfarande giltig.
frs · GN12561 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:561 om vägunderhållet har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att underhållsstandarden på det befintliga vägnätet ska korrespondera med de trafiksäkerhetspolitiska målen. Bakgrunden till frågan är uppfattning att anslagen till vägunderhåll under en följd av år har varit för låga. Detta har lett till kraftig nedslitning av vägbanan med djupa hjulspår som försvårar och fördyrar vinterunderhållet och en ond cirkel där kostnaderna för att återupprätta vägstandarden accelererar för . Det dåliga vägunderhållet har även lett till ett ökat antal olyckor i där framför allt spårig och halkig vägbana förorsakar avåkningar och olyckor. anser även att nollvisionen kommer att te sig som ett skämt om inte staten som ansvarig vägmyndighet ser till att vägunderhållet uppfyller en standard som förebygger olyckor i stället för att förorsakar dem. Jag delar uppfattning att anslaget till vägunderhåll behöver ökas. Därför har efter regeringens förslag i den senaste budgetproposition anslagsposten för vägunderhåll ökats till en nivå som motsvarar vad som är angivet i den nationella väghållningsplanen. I det pågående arbetet med en proposition om inriktningen av infrastrukturåtgärder för åren 2002@2011 och i arbetet med den kommande ekonomiska vårpropositionen, övervägs frågan om underhållets omfattning för våra vägar och järnvägar, ytterligare. Det är dock inte bara vägunderhållet som påverkar trafiksäkerheten. Därför har regeringen även gjort en omprioritering i den nuvarande nationella väghållningsplanen för att tidigarelägga alla vägprojekt som har särskilt trafiksäkerhetshöjande effekter. I syfte att ytterligare åstadkomma en förbättring av trafiksäkerheten har regeringen dessutom omfördelat , från anslag för administration och sektorsuppgifter, till ytterligare trafiksäkerhetsförbättringar.
frs · GN12562 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:562 om fritidspedagoger i särskolan har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att möta de ökade och utvidgade kraven på särskolan. Jag vill först säga att många föräldrar uttrycker sig mycket positivt om särskolan och tycker att barnet får den hjälp och det stöd som behövs för att barnet ska utvecklas optimalt. Det råder delade meningar om varför antalet elever i särskolan ökar. Det finns såväl argument som talar för att skolan blivit bättre på att upptäcka särskoleelever, som att inte klarar av alla elever i behov av särskilt stöd. Jag anser att det är mycket väsentligt att analysera orsakerna till elevutvecklingen i särskolan och har därför fått i uppdrag att genomföra en djupare analys av elevökningen. har också fått i uppdrag att ytterligare analysera särskolans verksamhet för att öka kunskaperna om hur skolformen svarar mot elevernas behov och förutsättningar. Jag avvaktar med stort intresse redovisning av de båda uppdragen. Det är av avgörande betydelse att eleverna har personal med lämplig utbildning. Det åligger kommunen att anställa lärare, förskollärare eller fritidspedagoger som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak ska bedriva. Ett särskilt problem i särskolan är bristen på grundskollärare med specialpedagogutbildning med inriktning mot särskolan. I betänkande Att lära och leda @ En lärarutbildning för samverkan och utveckling lämnas förslag om grundläggande lärarutbildning som framgent borde underlätta rekrytering av lärare i särskolan. I betänkandet framhålls att särskolan har akut behov av formellt utbildade lärare och kommittén ser det därför som angeläget att verksamma lärare inom särskolan, som saknar erforderlig kompetens, ges möjlighet till kompetensutveckling inom specialpedagogik. Betänkandet bereds inom och regeringen har för avsikt att redovisa sina förslag i den kommande propositionen om en ny lärarutbildning. Med hänvisning till de stora förändringarna inom skolans område är det särskilt viktigt att uppmärksamma behovet av kompetensutveckling. För att ge kommunerna bättre förutsättningar att uppfylla målen i kursplanerna och läroplanen har regeringen avsatt . Medlen ska bl.a. användas för att stärka kompetensutvecklingen i skolväsendet inom en rad strategiska områden.
frs · GN12563 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:563 om begränsningsregeln har frågat mig vad jag avser att göra för att undanröja sådana effekter av begränsningsregeln som gör att en individ måste betala av sin inkomst i skatt. När den nya förmögenhetsskattelagen antogs av togs även ställning till en ny begränsningslag. Denna lag om begränsning av skatt innebär att det vid prövningen av skattebegränsningen fastställs ett spärrbelopp. Detta spärrbelopp utgör av summan av den skattskyldiges beskattningsbara förvärvsinkomst och inkomst av kapital. Spärrbeloppet jämförs med ett skattebelopp som består av inkomstskatten och förmögenhetsskatten. Om skattebeloppet är högre än spärrbeloppet nedsätts förmögenhetsskatten och den statliga inkomstskatten med överskjutande belopp. Förmögenhetsskatten får dock inte nedsättas till ett lägre belopp än skatten på halva förmögenheten. För personer som sambeskattas vid beräkningen av förmögenhetsskatt ska jämförelsen göras mellan av hushållets sammanlagda inkomster och hushållets sammanlagda skatt. Vid arbetet med att utforma en ny förmögenhetsbeskattning övervägdes att slopa begränsningsregeln. Med hänsyn till bl.a. pensionärer som bor i högt taxerade och obelånade villor och som har mycket låga inkomster gjordes den bedömningen att en begränsningsregel skulle finnas även i fortsättningen. Mot bakgrund av reglerna om sambeskattning i förmögenhetsskattelagen och för att öka motståndskraften mot skatteplanering ansågs att de inkomster och skatter som jämförs bör beräknas på hushållsnivå. Jag anser att de ställningstaganden som gjordes i samband med att den nya begränsningslagen infördes är principiellt riktiga. Med den utformning som förmögenhetsbeskattningen har är jag inte beredd att göra några förändringar av begränsningsregeln.
frs · GN12564 · 2000-02-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:564 om drogmissbruk har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att prioritera drogfrågorna under ordförandeskap i EU 2001. Drogpolitiska insatser måste riktas mot både tillgång och efterfrågan. Särskilt viktigt är förebyggande insatser bland barn och unga. Samhällets budskap att det inte är acceptabelt att använda narkotika är och ska vara tydligt. Detta är de grundläggande värderingar som också styr vårt internationella arbete. Jag delar uppfattning att detta är en angelägen samhällspolitisk fråga. Vi har också ett gemensamt ansvar för att kontinuerligt utveckla samhällets insatser i syfte att motverka ett riskabelt experimenterande med droger. När det gäller arbetet på drogområdet under vårt ordförandeskap i EU så kommer arbetet på narkotikaområdet att koncentreras till den horisontella narkotikagruppen. EU har antagit en ny handlingsplan på narkotikaområdet för de kommande fem åren. I den nya handlingsplanen lyfts särskilt fram insatser riktade mot unga samt det förebyggande arbetet. kommer att spela en central roll i arbetet med implementeringen av handlingsplanen. Låt mig avslutningsvis framhålla att det inte finns några enkla svar på frågan varför drogproblematiken ökar och varför vissa fastnar i ett livslångt missbruk. Ytterst handlar åtgärder för att bekämpa bruket av droger om frågor som bara i begränsad utsträckning kan lösas inom ramen för en nationell alkohol- och narkotikapolitik. Det är i hög grad ett globalt ansvar som måste delas av alla länder, bl.a. inom ramen för de deklarationer som antogs i samband med FN:s specialsession om narkotika 1998.
frs · GN12565 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:565 om retroaktiv lön har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta så att de långtidssjukskrivna får sin ersättning beräknad på den retroaktiva lönen. Enligt nuvarande regler och praxis påverkas den sjukpenninggrundande inkomsten inte av löneavtal som innebär att lönen höjs retroaktivt förrän fått kännedom om avtalsförändringen, dock tidigast fr.o.m. avtalets undertecknande. bereds en departementspromemoria med förslag om nya beräkningsregler för dagersättning Beräkningsunderlag för dagersättning @ sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). Det nya förslaget för beräkning av dagersättning föreslås ersätta de nuvarande reglerna om sjukpenninggrundande inkomst. Den individuella anpassningen av den sjukpenninggrundande inkomsten i förhållande till den försäkrades löneutveckling föreslås ersättas av en indexering av beräkningsunderlaget för dagersättning under pågående ersättningsperiod. Detta innebär att sjukpenning m.fl. ersättningar vid en viss gemensam tidpunkt en gång ska räknas om i förhållande till en procentuell förändring av ett index, förutsatt att en ersättningsperiod pågår . Vad gäller förslag till nya beräkningsregler för de långvarigt sjuka och funktionshindrade fortsätter det arbete som har påbörjats inom och resultatet av detta arbete kommer att presenteras under innevarande år.
frs · GN12566 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:566 om säkerhetsvästar i fordon har frågat mig om jag avser att införa en lag om att varje bil ska vara utrustad med en eller flera säkerhetsvästar för att minska antalet olyckor på vägbanan i mörkret. dödades 69 gående på eller i anslutning till vägbanan. Av dessa befann sig 26 utanför tätbebyggt område. Enligt dödades 16 av dessa i mörker. I två fall är det belagt att den gående dödades efter att ha lämnat bilen efter en lindrig avkörningsolycka. För de övriga är det svårt att dra några säkra slutsatser. Det dominerande trafiksäkerhetsproblemet är dock det stora antalet oskyddade trafikanter, gående, cyklister och mopedister som vistas på våra vägar. För att minska olyckor utanför tätbebyggt område måste alla oskyddade trafikanter beaktas. I sådana miljöer måste åtgärder vidtas i den fysiska trafikmiljön så att konflikter mellan bilar och oskyddade trafikanter så långt det är möjligt undviks. Det är till detta vi bör prioritera våra resurser. Att utrusta alla bilar med skyddsvästar torde ha en begränsad säkerhetsbetydelse i förhållande till att satsa pengar på andra åtgärder. Till detta skulle även problematiken med att få bilisterna att använda säkerhetsvästen tillkomma. Ett motsvarande krav på säkerhetsvästar har funnits för tunga lastbilar men togs bort i samband med att biträdde . Jag avser inte att driva frågan om att skyddsvästar ska finnas i varje fordon.
frs · GN12567 · 2000-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:567 om räddningshelikoptrar i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utröna vilka konsekvenser en nedläggning av helikopterbataljon kommer att få för marinens övningsverksamhet i , i södra och sjuktransporterna åt i . Bakgrunden till fråga är att räddningshelikoptrar inte har kunnat tjänstgöra därför att helikopterbesättningar har sjukskrivit sig på grund av oro inför de framtida förändringarna inom försvaret. den 14@18 februari 2000 ställdes Försvarsmaktens beredskap med helikopter för bl.a. flygräddning in på vissa orter därför att besättningarna på grund av oro för framtiden inte ansåg sig hålla flygsäkerhetsmässigt tillräckligt hög standard. pågick löneförhandlingar mellan Försvarsmakten och de fackliga organisationerna. Händelserna ledde bl.a. till att chefen för helikopterflottilj besökte de berörda förbanden. Försvarsmakten har avtal med om helikopter i beredskap för räddning på fem orter i landet. Vidare har Försvarsmakten avtal med om sjuktransporter med helikopter. Enligt vad jag har erfarit upprätthålls beredskapen enligt dessa avtal. Efter vissa omdisponeringar upprätthålls likaledes beredskapen för flygräddning för flygflottiljerna så att militär flygövningsverksamhet kan genomföras på avsett sätt. Det kommer inte an på mig som statsråd att kommentera frågor om sjukskrivningar och löneförhandlingar. Dessa frågor ska hanteras av Försvarsmakten. Jag kan konstatera att Försvarsmakten har vidtagit åtgärder för att helikopterverksamheten ska kunna genomföras både vad avser militär verksamhet och beredskap för bl.a. räddningstjänst. När det härefter gäller fråga om nedläggningen av helikopterbataljon vill jag anföra följande. Förslaget att lägga ned helikopterbataljon ingår i regeringens proposition 1999/2000:30. Denna proposition behandlas nu av . Enligt planering ska ärendet avgöras vid sammanträde med kammaren den 29mars 2000. Jag besvarar därför inte fråga i detta avseende.