frs · GO12404 · 2000-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:404 om H&M:s underklädesreklam har frågat jämställdhetsminister om hon ämnar vidta några åtgärder med anledning av att företag alltmer tenderar att använda kvinnan som ett objekt i marknadsföringen av sina produkter. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på frågan. Reklam som exponerar kvinnokroppar och reducerar kvinnor till objekt upplevs av många kvinnor och män som könsdiskriminerande och kränkande. I den allmänna debatten har flera aktörer också påpekat att denna form av reklam kan förmedla budskap till främst unga flickor, men även äldre kvinnor, som påverkar deras självbild. "Du duger inte", "gör om dig", "banta" och liknande budskap kan ibland skönjas som en undertext vid denna form av marknadsföring. Men det förekommer också reklam som tydligt deklarerar dessa attityder. Exempelvis fällde Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande reklam () en reklamkampanj för en kommersiell radiostation som hade denna form av budskap. Bl.a. uppmanades kvinnor att delta i utlottningen av en skönhetsoperation genom stora affischer som exponerade en kvinnas byst. Grunden för denna form av marknadsföring är den köns- och maktordning som råder i samhället, och som innebär att kvinnor ses som underordnade och män som överordnade. Sett ur detta perspektiv är frågan om sexistisk marknadsföring som reducerar människor till objekt en jämställdhetsfråga som måste mötas med opinions- och attitydarbete, vilket regeringen också gör genom insatser inom flera politikområden. Exempelvis genom JämO:s informations- och upplysningsarbete, värdegrundsprojektet inom skolan, stöd till olika frivilligorganisationer etc. Ur en mer formell aspekt är dock detta en fråga som berör lagstiftningen inom konsumentområdet. Prövningen av den diskriminerande reklamen har överlämnats av till Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande reklam () och Marknadsetiska Rådet (MER). Privatpersoner och näringsidkare kan anmäla ifrågasatt könsdiskriminerande reklam direkt till , som även har möjlighet att ta upp ärenden på eget initiativ. mottar i genomsnitt 200 anmälningar . Näringslivets egenåtgärder är av stor betydelse för att åstadkomma en god etisk standard när det gäller reklam. Det är därför viktigt att den verksamhet som bedrivs av och fortsätter och att egenåtgärderna på området är effektiva. Enligt Internationella handelskammarens (ICC) grundregler för reklam får reklam inte vara diskriminerande i fråga om ras, religion eller kön. fick 1995 i uppdrag av regeringen att redovisa utvecklingen när det gäller diskriminerande reklam och eventuellt komma med förslag till åtgärder. Verket fann i sin rapport (1997:4), att det inte fanns tillräcklig grund att föreslå lagstiftning på området, i vart fall inte så länge egenåtgärder bedrivs av näringslivet. I rapporten framfördes förslag om hur ERK:s verksamhet kan förbättras. Det föreslogs bl.a. att kriterierna för bedömning av om en marknadsföring är könsdiskriminerande skulle ses över, att en konsumentrepresentant skulle ingå i samt ökad spridning av ERK:s verksamhet och uttalanden. Till följd av verkets rapport har sett över bedömningskriterierna och kriteriet "annan kränkande diskriminering" lagts till. Frågan om en konsumentrepresentant ska ingå i övervägs och regeringen ser positivt på detta initiativ. Information om ERK:s verksamhet och uttalanden finns tillgänglig på Internet. ERK:s uttalanden följs i stor utsträckning av berörda näringsidkare och det är sällsynt att en annons som "fällts" används i liknande form. Regeringen delar den bedömning som gjorde 1997. Jag avser dock att följa utvecklingen på området.