ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12888 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:888 om gränspassage med häst från till och har frågat mig vad jag avser att vidtaga för åtgärder för att ett avtal med och ska komma till stånd så att samarbetet över gränserna underlättas vad avser förflyttning av hästar mellan länderna. De regler som tillämpas vid förflyttning av hästar mellan och respektive är i enlighet med rådets direktiv /426/EEG av den 26juni 1990 om djurhälsovillkor vid förflyttning och import av hästdjur från tredje land. De innebär att hästar som transporteras ska åtföljas av hälsointyg, utfärdat av officiell veterinär i avsändarlandet före lastningen. För transport av hästar mellan medlemsstater med ett likartat smittskyddsläge finns möjlighet enligt direktiv /426/EEG för medlemsstaterna att lämna ömsesidig dispens från bestämmelserna om veterinärbesiktning och hälsointyg. Kommissionen ska informeras om sådana överenskommelser. Enligt föreligger inte några smittskyddsskäl att upprätthålla kravet på veterinärbesiktning och hälsointyg vid förflyttning av hästar mellan och de nordiska grannländerna. önskar därför träffa överenskommelser med de aktuella länderna om ömsesidig dispens enligt vad som anges i direktiv /426/EEG. tog jag initiativ till ett regeringsbeslut som bemyndigar att träffa sådana överenskommelser med , och (regeringsbeslut5, Jo1999/1413). har uppgivit att verket avser att möjligt träffa överenskommelser med dessa länder. Med hänvisning till regeringens beslut enligt ovan samt till att avser att träffa avtal med , och behövs inga ytterligare åtgärder från min sida för att underlätta samarbetet över gränserna vad avser transport av hästar.
frs · GN12889 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:889 om Perssonpengarna har frågat statsministern om vilka åtgärder statsministern avser att vidta med anledning av att de s.k. Perssonpengarna inte använts till det de var avsedda till. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är en undersökning utförd av omfattande 14 kommuner i västra rörande de s.k. Perssonpengarna och deras användning. Som säkert känner till har vi en grundlagsfäst självstyrelse i . Riksdag och regering har valt att låta den absoluta merparten av de ökade statsbidragen kanaliseras via det generella bidragssystemet. Syftet är att ge kommuner och landsting möjlighet att utifrån nationella mål, lokala förutsättningar och behov och inom ramen för den kommunala självstyrelsen själva bestämma och prioritera mellan de verksamheter man har ansvaret för. Jag vill hävda att kommunerna och landstingen själva är bäst lämpade att göra denna bedömning. De uppföljningar som bl.a. regeringen i olika sammanhang gjort har samtliga gett vid handen att landets kommuner och landsting i stor utsträckning har satsat de tillkommande resurserna på de prioriterade områdena skola, vård och omsorg. Att begära att av de ökade resurserna ska gå till dessa områden är i praktiken omöjligt. I synnerhet som kravet på en ekonomi i balans i vissa kommuner och landsting nödvändiggör kostnadsminskningar. Att kräva att vissa delar av statens generella bidrag till den kommunala verksamheten särredovisas står dessutom i strid med principerna för dessa bidrag som också ställt sig bakom. Jag har således inte för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · GN12890 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:890 om långa handläggningstider hos har frågat om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att det uppstår problem med långa handläggningstider hos . Ansvaret för personalsituationen vid landets försäkringskassor ligger inte i första hand på regeringen utan på styrelsen och ledningen för respektive försäkringskassa. lagen (1962:381) om allmän försäkring ska en allmän försäkringskassas styrelse bl.a. ansvara för att verksamheten bedrivs författningsenligt, effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. Vidare ska direktören ansvara för den löpande förvaltningen enligt de riktlinjer och anvisningar som styrelsen meddelar. När det gäller den ekonomiska situationen för försäkringskassorna har givetvis regeringen ansvar. Mot bakgrund av det relativt stora anslagssparandet hos försäkringskassorna på sammantaget vid bokslutet för , vilket motsvarar av hela anslaget, är inte resurstillskott någon rimlig lösning på de problem pekar på. Det måste i stället vara en uppgift för ledning. Jag ser dock mycket allvarligt på brister av det slag som pekar på när det gäller försäkringskassornas handläggning av enskilda ärenden. Frågorna tas också regelbundet upp bl.a. i samband med dialogen med .
frs · GN12891 · 2000-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:891 om infrastruktursatsningar har frågat mig om regeringen avser anslå mer medel till infrastruktursatsningar samt vilka övriga statliga åtaganden i jag avser villkora för att bevilja statliga medel. När det gäller hur fördelningen av statliga anslag på infrastrukturområdet ska ske ligger ansvaret i första hand på näringsministern och den under honom lydande myndigheten . Regeringen avser att senare presentera en proposition om inriktningen av åtgärder för infrastrukturen med förslag till avvägning av åtgärder såväl mellan väg och järnväg som mellan åtgärder för säkerställande och bevarande av nuvarande infrastruktur och åtgärder för att utveckla ny infrastruktur. Regeringen tycker att det är viktigt att bostadsbristen och infrastrukturproblem i kan åtgärdas och regeringen är beredd att diskutera olika sätt att hjälpa till. Men regeringens medverkan förutsätter självfallet att regionen bjuder till och tar sitt ansvar för utvecklingen. Jag förutsätter att de pengar i form av ökade statsbidrag som regionen fått verkligen används till vården, skolan och omsorgen som var avsikten, och inte för skattesänkningar.
frs · GN12894 · 2000-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:894 om Skånberg har frågat om jag är beredd att biträda en ansökan på i extra statsbidrag från kulturnämnd eller på annat sätt säkerställa medel för att bevara . har jag inhämtat att det inte har fattats något beslut om att lägga ned museet eller verksamheten vid Lunds universitets historiska museum. Man har vidare sagt att det inte finns några planer på att lägga ned museet eller verksamheten där. Det som skett är att universitetsstyrelsen har beslutat om ett besparingsbeting, som har fördelats mellan vissa av olika fakulteter. Inom fakulteten för humaniora och teologi, där museet hör hemma, bereds betinget av en särskild arbetsgrupp. Arbetsgruppens förslag ska därefter beredas av områdesstyrelsen för fakulteten för humaniora och teologi och sedan centralt av universitetsledningen. Därutöver kan påpekas att enligt gällande lagstiftning inte kan frånhända sig ansvaret för sina samlingar. Att flytta museets samlingar till i torde bl.a. därför inte vara aktuellt. Några skäl att säkerställa medel för att bevara Lunds universitets historiska museum torde mot denna bakgrund inte finnas. I övrigt kommer regeringens förslag på hur statsbudgeten ska disponeras för det kommande budgetåret att framgå av budgetpropositionen .
frs · GN12895 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:895 om utbyggnaden av väg E6 i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att väg E6 genom ska kunna bli färdigbyggd . I gällande nationell väghållningsplan ingår utbyggnad av väg E6 genom . Utbyggnaden ska enligt planen vara klar . Utbyggnad pågår av två etapper om sammanlagt 35km som kommer att öppnas för trafik: Lerbo@Torp med samt Håby@Rabbalshede. ligger anslagen till nybyggnation av väg lägre än genomsnittet i den nationella planen för vägtransportsystemet, bl.a. till följd av att regeringen prioriterar åtgärder som är effektiva ur trafiksäkerhetssynpunkt. Som en följd av detta räknar med en förskjutning av utbyggnaderna i den nationella planen på ungefär . bedriver dock planeringen och projekteringen av genom enligt en tidsplan som gör det möjligt att vara klar med utbyggnaden om medel anvisas. utreds dessutom vilka möjligheter som finns till alternativ finansiering av vägar och järnvägar.
frs · GN12896 · 2000-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:896 om ett svenskt luftambulanssystem har frågat socialminister om vilka åtgärder han avser vidta utifrån utredning Ett sammanhängande ambulanshelikoptersystem. Socialministern har bett mig besvara brevet då det var dåvarande som 1998 gav utredningsuppdraget. Uppdraget till om att utreda förutsättningarna för ett sammanhängande ambulanshelikoptersystem gavs för att få svar på främst tre frågor. De mest grundläggande frågorna var att utarbeta förslag till organisation och finansiering av systemet. En förhoppning när det gäller finansieringen var att utöver medel från stat och landsting finna alternativa finansieringsformer i form av t.ex. privat medverkan. En annan fråga som var avgörande för engagemanget från dåvarande var att få verifierat tidigare indikationer på att ett sammanhängande system av ambulanshelikoptrar kan vara en kostnadseffektiv åtgärd för att minska skadorna i vägtrafiken. När det gäller möjligheterna att minska vägtrafikskadorna redovisar utredningen en relativt låg och därtill osäker potential relativt kostnadseffektiviteten för andra trafiksäkerhetsåtgärder. Vad gäller alternativa finansieringsformer redovisar utredningen inte några förslag. Jag kan därför konstatera att det inte finns några förutsättningar för mig att vidta några åtgärder med anledning av utredningen.
frs · GN12897 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:897 om Natura2000 har frågat mig om jag avser verka för att fler områden i skyddas enligt Natura2000. Inledningsvis vill jag säga att den ger Natura2000 hög prioritet. har lämnat sin slutredovisning till regeringen med förslag till ytterligare över 800 områden som enligt verket är lämpliga för . Det är min ambition att kunna presentera kompletteringar av nätverket. Det underlag som , och har presenterat utgör ett värdefullt referensmaterial för det fortsatta arbetet med Natura2000. Habitatdirektivet, som är en hörnsten i Natura 2000-nätverket, antogs 1992. För del beror förseningarna till del på ett omfattande förankringsarbete som vidtagits för att tillgodose markägares rättssäkerhet och för att öka förståelsen för skyddsbestämmelserna hos de människor som berörs av besluten. Inget land har ännu presenterat ett fullständigt förslag. Hela genomförandeprocessen har varit mera komplicerad och tagit för alla EU:s medlemsländer än vad man räknade med 1992. har trots det hunnit med att föreslå 1919 områden enligt habitatdirektivet och 301 områden enligt fågeldirektivet. Sammanlagt omfattar förslagen redan nu eller cirka en tiondel av totala yta. Arbetet med Natura2000 kommer alltså även i fortsättningen att ges hög prioritet.
frs · GN12898 · 2000-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:898 om Samverkansforum för kvinnor i har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att se till att SAMS får bidrag för sin verksamhet liksom andra paraplyorganisationer. Som jämförelse nämns att paraplyorganisationer för handikapp- och ungdomsorganisationer får statliga bidrag. Samverkansforum för kvinnor i @ SAMS @ bildades med syfte att verka som samordningsorgan för de svenska kvinnoorganisationerna i deras internationella verksamheter. Regeringen stödde initialt med för att bygga upp verksamheten. I ett senare skede beviljades SAMS för att inom organisationen och bland organisationsföreträdarna öka kunskaperna om internationellt jämställdhetsarbete och utveckla kontakterna med nordiska, europeiska och internationella organisationer och nätverk inom jämställdhetsområdet. Syftet var även att utveckla verksamheten med IT-teknik. Medlemsorganisationerna själva beviljas bidrag från det anslag som funnits som stöd för kvinnoorganisationernas verksamhet. Jag anser, liksom , att SAMS arbete som samordnare av kvinnoorganisationernas internationella samarbete är av stort värde. Därför erbjuds organisationen regelmässigt möjligheten att nominera delegater till de svenska delegationer som utses bl.a. till möten i FN:s kvinnokommission. Det gäller också den uppföljningskonferens som FN anordnar för att följa upp handlingsplanen från , Kvinnor 2000: Jämställdhet, utveckling och fred inför 2000-talet. Vad gäller bidrag till paraplyorganisationer inom ungdoms- och handikappsektorn så stämmer det att för ungdomsorganisationer (LSU), som samordnar ett 100-tal ungdomsorganisationer, får statligt bidrag med . Handikappförbundens samarbetsorgan, HSO, fick tidigare bidrag ur anslagsposten Bidrag till handikapporganisationer. Handikapprörelsen har framfört att samarbetsorgan inte ska ha ett eget bidrag från staten eftersom det är organisationernas ensak hur de samarbetar. Fr.o.m. den 1juli 2000 gäller därför nya regler. De enskilda handikapporganisationer, som deltar i organiserat samarbete, får bidrag för detta, ett belopp lika för alla. tillsattes en utredning med uppdrag att se över statens stöd till kvinnoorganisationerna. Utredningen har presenterat ett slutbetänkande Statligt stöd till kvinnoorganisationer och jämställdhetsarbete (SOU 2000:18), som går ut på remiss. Vi avvaktar nu organisationernas synpunkter. Jag anser att frågan om bidrag till paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer ska tas upp i det sammanhanget.
frs · GN12899 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:899 om har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att en revisionsbyrå ska kunna fortsätta att anordna utbildning om skatter och redovisning för sina klienter. fråga är föranledd av att i ett s.k. förhandsbesked av den 17mars 2000 i ett visst fall har gjort bedömningen att den utbildning som en revisor har haft för avsikt att anordna för sina klienter skulle ge revisorn ett i förhållande till klienterna ovidkommande affärsintresse. Revisorn skulle därmed inte kunna anordna utbildningen, eftersom lagen om revisorer föreskriver att revisorer inte får utöva annan verksamhet än revisionsverksamhet om utövandet kan rubba förtroendet till deras opartiskhet eller självständighet. Jag kan naturligtvis inte uttala mig om bedömning i det aktuella fallet. Nämndens förhandsbesked är för övrigt överklagat till Länsrätten i . Den fråga som har uppmärksammat ger mig dock anledning att rent allmänt framhålla följande. Det är en förutsättning för ett väl fungerande näringsliv att den ekonomiska information som företagen offentliggör är tillförlitlig och åtnjuter omvärldens förtroende. Det måste därför finnas ett regelverk som säkerställer att revisorerna, både faktiskt och synbart för allmänheten, är opartiska och självständiga i sin revisionsutövning. Alltför ingående affärsrelationer med den som är föremål för revision kan uppenbarligen utgöra ett hot mot revisorns självständighet. är det givetvis angeläget att revisorernas kompetens kan tas till vara. Men avvägningen mellan detta intresse och intresset av att revisorns självständighet kan upprätthållas är mycket grannlaga och jag vill därför för dagen inte ta ställning till vad som bör gälla för framtiden. Frågor av detta slag har emellertid varit föremål för en utredning. Utredningen har överlämnat betänkandet Oberoende, ägande och tillsyn i revisionsverksamhet (SOU 1999:43). Jag räknar med att regeringen kan besluta om en proposition .
frs · GN12900 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:900 om tomträtter har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta i lagstiftningsärendet om tomträttsavgäld. Det finns brister i de nuvarande reglerna om bestämmande av tomträttsavgäld. Således ger reglerna ofta upphov till kraftiga höjningar när avgälden ska bestämmas för en ny period. Dessutom är reglerna ganska komplicerade och de har bidragit till att det har uppstått en hel del tvister på området. Jag anser därför, liksom många andra, att det finns ett behov av enklare regler. Det enkla är dock inte alltid enkelt att åstadkomma. Många, både fastighetsägare och enskilda tomträttshavare, kommer att beröras av nya regler som också kommer att få stor betydelse . Det är därför viktigt att reglerna utformas så att man når en rimlig balans mellan fastighetsägarnas och tomträttshavarnas intressen. Efter det att Lagrådet avgav sitt yttrande har det från såväl fastighetsägar- som tomträttshavarhåll framförts ytterligare synpunkter på förslaget. Beredningen av ärendet fortsätter därför. Jag räknar med att regeringen kan ta ställning i frågan.
frs · GN12901 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:901 om psykiskt handikappade har frågat mig om jag är beredd att vidtaga åtgärder så att kommuner kan tillgodose vårdbehövande individers önskemål utan att bli straffade för det. Frågan handlar om avvecklingen av de vårdhem som tidigare byggdes för utvecklingsstörda. Beslut om avveckling fattades i , vilket skrevs in i lagen (1985:569) om införande av omsorgslagen. Avvecklingsplaner skulle vara inlämnade till . I lagen (1997:724) om avveckling av specialsjukhus och vårdhem fastställde sedan att avvecklingen skulle vara genomförd . Huvudmännen har alltså haft på sig att planera avvecklingen samt bygga upp och erbjuda de boende alternativa bostadsformer. uppföljningar av avvecklingen visar att det ofta funnits ett initialt motstånd när besked om avveckling har lämnats. När flyttningen väl är genomförd har merparten varit nöjd och anhöriga har menat att den utvecklingsstörde har fått en bättre tillvaro. Avsikten med avvecklingen är inte att de boende ska tvingas flytta ut till egna lägenheter isolerade från kontakt med andra. Bostaden och den därtill hörande omvårdnaden måste anpassas efter de enskilda personernas behov. De bör erbjudas bostad med särskild service enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, vilket kan innebära allt från gruppbostad och servicebostad till egen särskilt anpassad bostad beroende på behov av stöd. Det förslag som finns i proposition 1999/2000:76 Från patient till medborgare att ska kunna förelägga en kommun eller ett landsting vid vite omfattar endast de fall dessa inte verkställer en lagakraftvunnen dom som ger en enskild rätt till vissa insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade eller 6f§ socialtjänstlagen. Den blir ifråga om vårdhemsavvecklingen endast tillämplig i de fall en enskild person ansökt om bostad med särskild service enligt LSS, sedan överklagat kommunens beslut och fått rätt i domstol. Jag anser att ingen som har ett långt liv framför sig ska behöva bo i en bostad med institutionsprägel. Många personer med omfattande funktionshinder tillbringar en stor del av sin tid i det egna hemmet. Därför är bostaden ännu viktigare för dem än för personer utan funktionshinder. Alla människor bör ha rätt till en bostad med god tillgänglighet och god standard och där också friheten och integriteten är skyddad. Behoven kan variera beroende på t.ex. ålder. De som bor på de vårdhem som finns kvar och är yngre kanske behöver bostad i form av gruppbostad med ett begränsat antal boende i samma område men med gemensamhetsutrymmen och kontinuerlig tillgång till personal. Personer som är över pensionsåldern kanske i stället behöver en bostad som överensstämmer med äldreomsorgens intentioner. Jag bedömer att LSS ger kommunerna tillräckliga möjligheter att tillgodose de behov funktionshindrade med omfattande vårdbehov har av särskilt anpassat boende och avser därför inte att göra några förändringar i detta avseende.
frs · GN12902 · 2000-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:902 om utveckling av fiskodling som ny näring i skärgårdsområden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svensk fiskodling ska kunna utvecklas och nya produktidéer prövas. höll en hearing om vattenbruk, där framför allt odling av fisk för konsumtion diskuterades. Vid mötet framkom att fiskodlingsverksamheten har goda utvecklingsmöjligheter under vissa förutsättningar. Mot denna bakgrund har tillsatt en arbetsgrupp som har fått i uppdrag att ta fram förslag om en övergripande policy för odling av fisk för konsumtion. Arbetsgruppen kommer att redovisa sina slutsatser . Förslagen kommer att beredas i vanlig ordning. Först härefter kan ställning tas till eventuellt nödvändiga åtgärder. Regeringen har till Europeiska kommissionen överlämnat det svenska förslaget till strukturplan för perioden 2000@2006. Enligt förslaget har vattenbruksnäringen möjlighet att erhålla strukturstöd för vissa projekt, t.ex. satsningar på miljöförbättrande teknik, utveckling av fodersystem och odlingstekniker, ökad produktion, utbyggnad av slaktkapacitet, ökad egenförädling, produktutveckling, utveckling av modeller för vattenbrukets miljöbelastning samt genomförande av en miljömärkning och förbättrad kvalitet. Inom mål1 kan strukturstödet bidra med ca40% av företagens investeringskostnader medan det i övriga landet uppgår till ca20%. Intresserade odlare har alltså goda möjligheter att utveckla sin näring och pröva nya produktidéer. Vad gäller det aktuella projektet har () tidigare frågat näringsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att projektet ska kunna förverkligas. Näringsministern konstaterade i sitt svar att detta projekt inte är något formellt ärende hos regeringen och att kontakter har etablerats mellan intressenter i projektet och olika myndigheter. Liksom näringsministern utgår jag från att dessa handlägger ärendet enligt de direktiv och riktlinjer som regeringen har ställt upp.
frs · GN12903 · 2000-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:903 om järnvägstrafiken Östersund@Storlien har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att rädda järnvägstrafiken på sträckan Östersund@Storlien. Jag vill inledningsvis framhålla att det övergripande målet för regeringens transportpolitik är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Rikstrafiken är ansvarig myndighet för statens upphandling av interregional persontrafik som inte kan bedrivas på kommersiella villkor. Rikstrafiken har som en del i sitt arbete att kartlägga vilken trafik som staten bör upphandla låtit göra en analys bl.a. av de olika trafikuppgifter som upphandlas, däribland järnvägstrafiken Östersund@Storlien. Jag utgår från att det är denna rapport som refererar till i sin fråga. Rikstrafiken ska till regeringen redovisa sin samlade bedömning av vilka trafikuppgifter som staten bör upphandla. Regeringen har att ta ställning till denna bedömning. Den rapport som refererar till kommer att ingå som en del av det totala beslutsunderlag som den slutliga bedömningen kommer att grundas på. I avvaktan på Rikstrafikens redovisning vill jag inte närmare kommentera enskilda trafikuppgifter.