ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12921 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:921 om visning av våld och pornografi i svensk TV Skånberg har frågat mig om jag avser införa en paragraf om smak och anständighet i det nya sändningstillståndet till i avsikt att minska visningen av våld och pornografi i svensk TV. Jag vill börja med att påpeka att pornografi inte sänds i SVT. I har vi ställt krav på att SVT ska ta till hänsyn den särskilda genomslagskraft som TV har, vilket i sin tur ställer särskilda krav på innehållet. Enligt en undersökning från är andelen våldssekvenser i SVT:s utbud betydligt lägre än i de kommersiella TV-kanalerna. Undersökningen visar också att andelen våldssekvenser minskar i kanaler, medan utbudet i de kommersiella TV-kanalerna inte visar någon sådan utveckling. Enligt nu gällande sändningstillstånd ska SVT ta hänsyn till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändningar av programmen. Därutöver finns generella regler i radio- och TV-lagen som innebär ett förbud mot att sända TV-program som innehåller våldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller pornografiska bilder och på sådant sätt att det finns betydande risk att barn kan se dem. Uppmärksamheten på dessa frågor är således hög. I övrigt kan hänvisas till att en utredare fått regeringens uppdrag att lägga fram ett brett underlag inför beredningen av de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod. Därefter ska en beredningsgrupp med representanter från samtliga riksdagspartier påbörja arbetet med utformningen av de nya sändningstillstånden.
frs · GN12922 · 2000-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:922 om regler för bidrag till organisationer har frågat mig om vilka initiativ som kommer att tas för att bl.a organisationer med generationsövergripande verksamhet ska komma i åtnjutande av medel som stöd för sin verksamhet. har på regeringens uppdrag gjort en översyn av bidragsreglerna avseende det statliga bidraget till barn- och ungdomsorganisationerna. Bakgrunden till översynen var att i en rapport uppmärksammade regeringen på att det föreligger en viss konflikt mellan den målstyrning av statsbidraget till barn- och ungdomsorganisationer som infördes då fastställde övergripande mål för den statliga bidragsgivningen till barn- och ungdomsorganistationer och de regler som gäller för statsbidragen. förslag har varit föremål för remissbehandling och bereds inom med inriktning på att kunna behandlas i budgetpropositionen för . Den fråga ställer kommer att tas upp i detta sammanhang.
frs · GN12923 · 2000-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:923 om situationen för burhöns har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att påskynda processen avseende burhönsens situation. Djurskyddsförordningens förbud mot inhysning av värphöns i burar kompletterades med funktionskrav som gäller alla system. Enligt den nya bestämmelsen ska hönan ha tillgång till rede, sittpinne och sandbad. Möjlighet att bevilja tidsbegränsad dispens från funktionskraven infördes eftersom de alternativa system som fanns att tillgå inte uppfyllde de krav som ställs i förordningen. Stora resurser satsades på forskning kring hur de nya systemen bäst skulle utformas. Dispenserna har föregåtts av besiktning och bedömning av bl.a. djurmiljön i varje enskilt stall och höga djurskyddskrav har härvid ställts på inhysningssystemen. När dispenserna löper ut kan producenterna ställa om till system för frigående höns eller till burar som uppfyller hönsens funktionskrav. De s.k. inredda burarna genomgår ny teknikprovning och är ännu inte fritt tillgängliga för användning. Ny teknikprovning är ytterst viktig för att upptäcka och avhjälpa eventuella problem innan ett system görs fritt tillgängligt på marknaden och det är inte aktuellt att påskynda provningarna genom att göra inskränkningar i programmet. De inredda burarna kommer att börja finnas tillgängliga på marknaden vid den tid då många dispenser löper ut. Efterfrågan på inredda burar kan då komma att överstiga tillgången. Det kan därför finnas behov av att tillåta äggproducenter som ingått avtal om köp av nya system i avvaktan på leverans av den nya inredningen fortsätta med sin produktion i befintliga burar. Krav kommer emellertid att ställas på att de befintliga burarna håller en hög djurskyddsnivå. Inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet för åren 2000@2006 avser att införa ett stöd till investeringar i jordbruksföretag. I normalfallet kan stöd ges av stödberättigade investeringskostnader. Detta stöd kan utgå till samtliga sektorer inom jordbruket. Även äggproducenter som ställer om till alternativa inhysningssystem kan därför vara berättigade till investeringsstöd. Utfasningen av de traditionella burarna har mycket riktigt tagit . har använt till forskning och utveckling av alternativa inhysningssystem och tack vare all den kunskap och erfarenhet vi nu har så kan omställningen till djurvänligare och ekonomiskt hållbara system nu slutföras.
frs · GN12924 · 2000-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:924 om kvinnodiskriminering i utlänningslagen har frågat mig om regeringen tänker ta initiativ för att upphäva 3kap. I bestämmelsen regleras rätten till uppehållstillstånd för skyddsbehövande som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse. Bakgrunden till frågan anges vara att bestämmelsen om skydd på grund av kön tillämpas ytterst sällan och att kvinnor som fruktar förföljelse på grund av att de har överskridit sociala normer inte förföljs på grund av att de är kvinnor utan på grund av att de vägrat vara "riktiga" kvinnor. För att någon ska anses som flykting enligt utlänningslagen krävs bl.a. att en utlänning känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning, och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av sitt lands skydd. Jag vill nämna att asylsökande kvinnor som åberopar förföljelse på grund av sitt kön, mycket väl kan vara att anse som flyktingar om förutsättningarna härför är uppfyllda, t.ex. om förföljelsen är politiskt betingad. I så fall ska naturligtvis möjligheten att bevilja flyktingstatus användas. Jag kan i sammanhanget även nämna att innan lagändringen 1997, då den aktuella skyddsbestämmelsen infördes, tilläts kvinnor som åberopade förföljelse på grund av sitt kön ofta att stanna här i landet av humanitära skäl. Sett ur denna synvinkel har de utsatta kvinnornas rättsliga ställning här i landet förstärkts. Det är riktigt som anger i frågan att bestämmelsen om skydd på grund av kön eller på grund av homosexualitet tillämpas tämligen sällan, men en förklaring härför kan vara att de som i och för sig skulle tillåtas stanna här i landet på denna grund i stället beviljas flyktingstatus eller tillåts stanna på grund av risk för tortyr vid ett återvändande. Anledningen till att vi i inte anser att den som förföljs på grund av sitt kön eller på grund av homosexualitet kan falla in under flyktingbegreppet är att dessa grupper inte har ansetts kunna jämställas med begreppet samhällsgrupp i flyktingparagrafen. Jag vill dock kraftigt betona att den omständigheten att de nämnda grupperna inte faller under flyktingbegreppet inte innebär att deras möjlighet att få stanna här i landet skulle vara sämre. Skyddet för den som innefattas av skyddsregeln i 3kap. 3§3 utlänningslagen är i praktiken lika starkt som skyddet för flyktingar. Det pågår inte inom något arbete som syftar till att upphäva 3kap.
frs · GN12926 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:926 om rätt till tjänstgöring för alla med barn har frågat statsrådet om regeringen avser att föreslå förändringar så att även de som inte har ordinarie anställning får rätt att arbeta när man har barn . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Rätt till ledighet för småbarnsföräldrar regleras i föräldraledighetslagen (1995:584). I 7§ anges att en förälder har rätt till förkortning av arbetstiden ned till av normal arbetstid för vård av ett barn som inte har fyllt eller som är äldre än så men ännu inte har avslutat sitt första skolår. För att ha rätt till sådan ledighet måste arbetstagaren ha varit anställd . 8§ anger att en arbetstagare vid ledighetens början ska ha varit anställd antingen eller sammanlagt . Jag är medveten om att utvecklingen på arbetsmarknaden gått mot kortare och lösare anställningsformer på bekostnad av tillsvidareanställningar. Denna utveckling reser frågan om den arbetsrättsliga lagstiftningen i alla delar svarar mot dagens behov. har i sitt betänkande 1999/2000:AU5 uttalat att det finns skäl att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen så att den uppfyller kraven på trygghet och inflytande för de anställda. Utskottet gav som exempel på en fråga som kan omfattas av en översyn korttidsanställningarnas inverkan på arbetslivet. Utskottet anförde även att det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma formerna för och utformningen av en översyn. har som sin mening gett regeringen till känna vad utskottet anfört om en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. pågår det ett arbete i med att efterkomma beställning och den fråga som ställt faller enligt min uppfattning väl inom en översyn av arbetsrätten enligt beställning.
frs · GN12927 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:927 om barnens hälsa har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta med anledning av den avlämnade folkhälsorapporten vad gäller barns hälsa. Jag känner inte till någon rapport från om barns hälsa och kan följaktligen inte svara på frågan. Mig veterligt är de svenska barnens hälsa bra och några rapporter om förändringar i motsatt riktning har inte nått mig. Regeringen arbetar med stort allvar på de problem som är kända. Förslag om ytterligare satsningar på barnens psykiska hälsa kommer . Arbetet med att motverka astma/allergi/överkänslighet är ett annat viktigt område. Landstingen får nu ytterligare resurser från staten och barnsjukvården bör givetvis ha sin rimliga del av dessa pengar. Om tydliga problem skulle uppstå på någon punkt som rör barns hälsa kommer givetvis regeringen göra vad som står i dess makt för att motverka dessa problem.
frs · GN12928 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:928 om CAN:s nya alkoholstatistik Skånberg har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att minska berusningsdrickandet bland ungdom. I pågår arbetet med en ny nationell handlingsplan för alkoholförebyggande insatser som kommer att presenteras i en proposition till . Just nu kartläggs samhällets alla insatser på såväl central som regional och lokal nivå och avsikten är att med handlingsplanen åstadkomma en nationell kraftsamling och mobilisering på alkoholområdet. Insatser för att motverka tidig alkoholdebut bland ungdomar är högprioriterat i detta arbete. I syfte att också engagera folkrörelserna i arbetet med den nationella handlingsplanen har jag träffat representanter från alla frivilligorganisationer som arbetar med alkoholfrågan. Avsikten har varit att med dem diskutera olika insatser som frivilligorganisationerna kan bidra med samt ge dem möjlighet att komma med synpunkter på innehållet i den nationella handlingsplanen. Åtgärder för att minska berusningsdrickandet bland ungdom var också i dessa diskussioner högprioriterat. I avsikt att pröva nya metoder för att bl.a. stärka ungdomars vilja och förmåga att skjuta upp alkoholdebuten och minska berusningsdrickandet bland ungdomar har den nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser som leds av mig tagit initiativ till ett antal viktiga nationella projekt såväl på nivå som inom arbetslivet och idrottsrörelsen. satsar regeringen till olika sådana projekt för att minska berusningsdrickandet bland ungdom. , Systembolaget och det Oberoende Alkoholsamarbetet (OAS) satsar ytterligare förstärkta resurser på olika informationsinsatser som i första hand är riktade mot ungdomar och andra riskgrupper för att minska berusningsdrickandet. Under vårt ordförandeskap genomförs på initiativ en på alkoholområdet @ and Alcohol. Hälso- och ungdomsministrar från 51 europeiska länder kommer att bjudas in för att fatta beslut om en ny WHO-deklaration om unga människor och alkohol. Åtgärder för att minska berusningsdrickandet bland ungdomar kommer att vara viktiga inslag i konferensen. Det kommer också att hållas en särskild EU-överläggning under konferensen för att stärka arbetet inom EU på alkohol- och folkhälsoområdet. Inom EU sker nu också ett arbete för att ta fram ett folkhälsoprogram som syftar till att stärka folkhälsoarbetet inom unionen, där arbetet med att minska berusningsdrickandet bland ungdomar är en viktig del. Ett förslag till rekommendation om ungdomar och alkohol från för beslut i hälsorådet har utlovats . Arbetet med att minska alkoholens skadeverkningar och inte minst ungdomars berusningsdrickande måste framöver ske på alla nivåer, både här hemma och inom EU. Arbetet med en ny nationell handlingsplan för det alkoholförebyggande arbetet i tillsammans med en alkoholpolitisk strategi på Europanivå innebär att vi får en samlad strategi för hur det alkoholpolitiska arbetet ska bedrivas framöver.
frs · GN12929 · 2000-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:929 om halonförbudet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra utflaggningen av svenska fartyg med anledning av halonförbudet. Enligt Montrealprotokollet får haloner inte produceras eller konsumeras i i-länderna fr.o.m. . Undantag kan dock göras för nödvändig användning där inga alternativ finns. I har användningen av haloner i fasta brandsläckningsanordningar varit förbjudna genom förordningen (1995:636) om ämnen som bryter ned ozonskiktet. Inom EU pågår en översyn av förordning (3093/94) om ozonnedbrytande ämnen. Arbetet som är i slutskedet kommer bl.a. att innebära att användningen av haloner i befintliga brandskyddsanordningar förbjuds från . Som jag uttalade i mitt tidigare svar i samma fråga ser jag allvarligt på att det svenska förbudet medför snedvridna konkurrensförhållanden för den svenska sjöfartsnäringen. Avslutningsvis vill jag framhålla att det ur miljösynpunkt är angeläget att användningen av ozonnedbrytande ämnen avvecklas. Ett förbud kommer med största sannolikhet att gälla i samtliga EU-länder fr.o.m. . Det ankommer på kommissionen att se till att EU-reglerna följs. Det är beklagligt om svenska fartyg mot den bakgrunden flaggar ut till andra länder.
frs · GN12930 · 2000-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:930 om kön och flyktingskydd i utlänningslagen har frågat mig om regeringen är beredd att föreslå en ändring i skyddsregeln i 3kap. 3§3 utlänningslagen så att den medför ett fullgott skydd för dem som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sitt kön eller homosexualitet. Bakgrunden till frågan anges vara att många brott som begås mot de mänskliga rättigheterna är könsspecifika, att tusentals unga kvinnor könsstympas och att kvinnor över hela världen dödas, utsätts för grovt våld eller riskerar att utsättas för våld genom att de bryter mot sina hemländers traditioner. Enligt tillämpas skyddsregeln sparsamt vilket i praktiken har medfört att skyddet för denna grupp har försämrats. För att någon ska anses som flykting enligt utlänningslagen krävs bl.a. att en utlänning känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning, och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av sitt lands skydd. Jag vill nämna att asylsökande kvinnor som åberopar förföljelse på grund av sitt kön, mycket väl kan vara att anse som flyktingar om förutsättningarna härför är uppfyllda. I så fall ska naturligtvis möjligheten att bevilja flyktingstatus användas. Jag kan i sammanhanget även nämna att innan lagändringen 1997, då den aktuella skyddsbestämmelsen infördes, tilläts kvinnor som åberopade förföljelse på grund av sitt kön, ofta stanna här i landet av humanitära skäl. Sett ur denna synvinkel har de utsatta kvinnornas rättsliga ställning här i landet förstärkts. Det är riktigt som anger i frågan att bestämmelsen om skydd på grund av kön eller på grund av homosexualitet tillämpas tämligen sällan, men en förklaring härför kan vara att de som i och för sig skulle tillåtas stanna här i landet på denna grund i stället beviljas flyktingstatus eller tillåts stanna på grund av risk för tortyr vid ett återvändande. I sammanhanget kan också nämnas att regeringen har givit i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre ska uppmärksammas samt sprida kunskap om dessa bland berörd personal. Redovisningen av uppdraget ska lämnas den 1mars 2001. Anledningen till att vi i inte anser att den som förföljs på grund av sitt kön eller på grund av homosexualitet kan falla in under flyktingbegreppet är att dessa grupper inte har ansetts kunna jämställas med begreppet samhällsgrupp i flyktingparagrafen. Jag vill dock kraftigt betona att den omständigheten att de nämnda grupperna inte faller under flyktingbegreppet inte innebär att deras möjlighet att få stanna här i landet skulle vara sämre. Skyddet för den som innefattas av skyddsregeln i 3kap. 3§3 utlänningslagen är i praktiken lika starkt som skyddet för flyktingar. Den som på grund av sitt kön eller på grund av homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse, har rätt till uppehållstillstånd här i landet. Det pågår inte inom något arbete som syftar till att ändra 3kap.
frs · GN12931 · 2000-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:931 om miljösanering efter lägger stor vikt vid arbetet inom FN:s miljöprogram och verkar för att stärka dess roll som den globala miljöorganisationen. Som ett led i pågående reformer har också vidareutvecklats och förtydligats. En viktig uppgift för är att bidra till integration av miljöfrågor inom alla politikområden. Som en del i detta arbete bidrog med till den studie som och dess Task Force (BTF) genomförde om miljöeffekter av kriget på . Övriga bidrag till studien kom huvudsakligen från andra nordiska länder. Slutrapporten presenterades i vid en presskonferens med miljöminister , exekutivdirektör , och ordförande för . har fört en kontinuerlig dialog med Haavisto kring lämpliga uppföljningsformer baserat på resultatet av studien. Projektet har motiverats av humanitära skäl i anslutning till effekterna av . Men de åtgärder som krävs rör investeringar och rehabilitering som enbart myndigheter i (FRJ) kan ansvara för. Materiella skador på grund av stridshandlingar har förvärrat en redan tidigare ohållbar miljökontroll vid industrianläggningar och annan infrastruktur i FRJ och på andra håll i . En effektiv insats kräver de inhemska myndigheternas medverkan. Frågan om bistånd är därför svår och möjligheterna för fortsatt svenskt stöd kommer att prövas i ljuset av samråd inom EU och framför allt inom ramen för .
frs · GN12932 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:932 om sänkt moms för nöjesparker har frågat mig vilka möjligheter jag ser att sänka momsen för nöjesparker av permanent karaktär. Precis som uppger i sin fråga kan en medlemsstat i EU enligt bilaga H i EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv tillämpa en reducerad skattesats för en lång rad uppräknade tillhandahållanden, bl.a. inom kulturområdet. har också en reducerad skattesats om för inträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- eller balettföreställningar. För inträde till nöjesparker är skattesatsen däremot . I samband med att den reducerade skattesatsen infördes inom vissa delar av kulturområdet uppmärksammades i förarbetena frågan om vilken skattesats som skulle tillämpas för bl.a. nöjesparker (prop. 1996/97:10 Mervärdesskatten inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet, s. 34). Regeringen uttalade då att den inte var beredd att utvidga tillämpningen av den reducerade skattesatsen till olika verksamheter inom nöjesbranschen. Tillämpningsområdet för den reducerade skattesatsen skulle i stället förbehållas verksamheter som tydligt utgör en del av kulturområdet. har föreslagit att riktar ett tillkännagivande till regeringen i vilket det förutsätts att regeringen lägger fram ett förslag om sänkning av mervärdesskatten för djurparker från till fr.o.m. årsskiftet 2000/2001. Det förhållandet att en sänkning nu förordas beträffande inträde till djurparker innebär inte att de nämnda förarbetsuttalandena äger mindre giltighet. Momslagstiftningen ska vara tydlig, konsekvent och innehålla så få särbestämmelser som möjligt. Varje frångående av den generella momsnivån skapar gränsdragningsproblem, och innebär dessutom att jämförbara konsumtionsområden kan få en oenhetlig skattebelastning. Det måste därför finnas synnerligen starka skäl för avvikelser från de generella reglerna. Nöjesparkernas många typer av aktiviteter kan helt klart även avse sådana verksamheter som inte tydligt utgör en del av kulturområdet. En förändring av momsreglerna för nöjesparker medför uppenbarligen att nya avgränsningsproblem skulle uppstå, och att konkurrerande nöjesverksamheter skulle missgynnas. Mot denna bakgrund samt med beaktande av att en sänkning av skattesatsen för nöjesparker skulle medföra ett betydande skattebortfall anser jag att det inte bör komma i fråga att sänka skattesatsen för inträde till nöjesparker.
frs · GN12933 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:933 om gamla träd och hotade arter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för de arter som är beroende av gamla träd och för vilka framtiden ser mörk ut om inget görs. Gamla träd är betydelsefulla för den biologiska mångfalden. Även om många har tagits bort i landskapet har ett stort antal gamla träd i förhållande till flertalet andra länder i . Det kan vi vara stolta över men det finns förstås problem i sammanhanget. Dessa ser emellertid olika ut för olika trädslag och naturtyper. har betydande resursförstärkningar möjliggjort reservatsbildningar till skydd för naturskog. Även inom skogsnäringen görs betydande insatser för att bevara gammal skog. Jag anser därför att skyddet för gamla träd i naturskogen är i stort sett tillräckligt. Problemet med att gamla träd försvinner är i stor utsträckning knutna till förändringar i odlings- och parklandskapet. Framför allt rör detta lövträden. Igenväxning av landskapet kan hota dessa träd som ofta utvecklats i ett öppet landskap. Genom bestämmelser kan såväl mark med mycket gamla träd som enskilda träd skyddas. De rättsliga skyddsinstrumenten är alltså på plats. Vad beträffar vården finns det medel för skötselåtgärder inom såväl jord- och skogsbruket som inom naturvården. I regeringens ekonomiska vårproposition har det dessutom föreslagits utökade resurser för skötseln av reservat. Den springande punkten är nu att skaffa bättre kunskaper om var träden finns och vilken skötsel som behövs. Flera av de exempel som nämner omfattas t.ex. av biotopskyddet. Jag tycker det är viktigt att de instrument och resurser som finns utnyttjas så att de gamla träden kan bevaras så långt möjligt eftersom jag inte kan se någon annan möjlighet att klara framtiden för arter som är beroende av gamla träd. Jag utgår från att berörda myndigheter och intressenter samverkar i arbetet med att inhämta nödvändiga kunskaper så att vi inte går miste om denna viktiga tillgång för den biologiska mångfalden.