ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111196 · 2000-07-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1196 av () till kulturminister om skydd för kulturskatter har i sitt huvudalternativ för dragning av genom föreslagit att den nya vägen ska gå igenom delar av det unika hällristningsområdet vilket fört upp på listan över världens natur- och kulturarv. Regeringen har förbundit sig att värna området genom att underteckna den internationella konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv. Mot den bakgrunden är det minst sagt häpnadsväckande att dess egen myndighet inte tilldelats erforderliga resurser för ett vägalternativ som inte hotar en kulturskatt som ska skyddas av konventionen. Eftersom gällande regelverk inte ger tillräckligt skydd för våra kulturskatter finns det nu anledning för lagstiftaren att omgående initiera en översyn. En kommande lagstiftning måste ta fasta på konventionen där har förpliktat sig att säkerställa, skydda och bevara sina nio natur- och kulturarv som uppförts på . Med hänvisning till ovanstående ställer jag följande fråga till kulturministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att initiera en översyn av lagstiftningen?
fr · GN111197 · 2000-07-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1197 av () till kulturminister om barnpornografi på Internet Som en reaktion på dokumentärfilmen har kulturminister tillsatt en utredning som bl.a. ska undersöka om man genom att ändra i radio- och TV-lagen kan skydda barn och ungdomar från pornografi i TV. Utredaren ska också se vilka möjligheter det finns att lagstifta om tillgänglighet till s.k. föräldralås, teknik för kodning och blockering av vissa programkategorier. Utredningen bör också få i uppdrag att undersöka hur man kan komma åt våldspornografin, och i synnerhet barnpornografin, på Internet. Många av Internets kunder är barn och ungdomar som inte har förmåga att sålla bland den information de möter. Surfandet sker ofta utan att någon vuxen är med och möjligheterna att spärra vissa typer av hemsidor är få. samlar information om var på nätet man kan finna nätverk mellan pedofiler, bildbanker med barnpornografiska bilder och kontaktförmedlingar. Resultatet av deras arbete uppvisar en skrämmande bild av hur pedofili och barnpornografi på nätet ökar i samma lavinartade takt som Internet växer. Min fråga: Är kulturministern beredd att ge ovan nämnda utredning tilläggsdirektiv för att även lagstiftning mot våldspornografi på Internet, och i synnerhet barnpornografi, ska ingå i uppdraget?
fr · GN111198 · 2000-07-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1198 av () till utrikesminister om kurdernas situation i Vi minns alla aggression mot kurderna efter , när hundratusentals kurder fördrevs över gränsen till . Världsopinionen tvingade därefter säkerhetsrådet att skapa den frizon som omfattar en stor del av irakiska . Gränserna mot , och kontrolleras av kurderna själva medan den USA-ledda alliansen bevakar den gräns som går efter den 36:e breddgraden mot . har FN vidmakthållit det embargo som försätter befolkningen i det irakiska i en mycket problematisk situation. Faktum är att det inte finns något konkret förslag vad det gäller det irakiska framtid om skulle godta de krav FN ställer för att häva dessa sanktioner. har i det programförslag för ordförandeskapet i ministerrådet som föreligger uttryckt sin avsikt att lyfta fram EU:s framtida roll i . Min fråga är hur kommer att agera för att uppmärksamma kurdernas situation och om detta kommer att tas upp under ordförandeskap i EU .
fr · GN111199 · 2000-07-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1199 av () till justitieminister om STASI-spionerna Ger den senare tidens nyheter om spionage i justitieministern anledning att ändra sin tidigare inställning @ som ju innebar ett klart nej till att skulle utnyttja de nu tolkbara STASI-banden om spionaget för att kartlägga f.d. spioneri mot och i ?
fr · GN111200 · 2000-07-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1200 av () till statsminister om EMU beskrev att danska företag kan komma att flytta verksamheten från till ett EMU-land om det blir ett nej till danskt EMU-medlemskap i folkomröstningen den 28september. uppger alltfler svenska företag att även de måste fundera på vad de ska göra om ett svenskt EMU-medlemskap drar ut . Vissa har redan börjat agera, som bilkomponentföretaget . Så länge inte sätter ned foten i EMU-frågan kommer företaget att förlägga all sin fortsatta expansion utanför gränser. Framför allt är det de mindre exportföretagen som drabbas av regeringens vacklande i EMU-frågan. har ofta kostnader i kronor, men inkomster i euro, vilket slår hårt när kursen förändras åt ena eller andra hållet. De stora företagen har, till skillnad mot de mindre, ofta egna finansavdelningar som kan hantera valutariskerna. Om vi infört den gemensamma valutan skulle inte bara valutarisken försvinna. skulle också vara ett tryggare land att investera och växa i för företagen. Regeringen måste klargöra när den avser att EMU-frågan ska avgöras. Ett "ja @ senare" räcker inte för att övertyga svenska företag om att de bör investera i i stället för utomlands. När avser statsministern fastställa en tidtabell för ett svenskt medlemskap i den ekonomiska och monetära unionen EMU?
fr · GN111201 · 2000-07-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1201 av () till näringsminister om formellt regeringsbeslut om Blekinge kustbana Genom vårens budgetuppgörelse fick de gröna gehör från regeringen så att vi kunde enas om ett gemensamt starkt uttalande om vikten av satsning på elektrifiering av Blekinge kustbana, som ju utgör en länsjärnväg. Men för och Länstrafik krävs ett formellt regeringsbeslut om särskilda medel för finansiering, för att arbetet ska komma i gång fullt ut. Det är viktigt att detta regeringsbeslut kommer, inte minst med tanke på att Länstrafiken har en tidsbegränsad option på ett fördelaktigt tågköp. Avser regeringen att lämna erforderliga besked om finansieringen av Blekinge kustbanas elektrifiering?
fr · GN111202 · 2000-07-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1202 av () till statsrådet om upphandling av TETRA-system Statsrådet meddelade i ett interpellationssvar den 15maj att regeringen bestämt sig för att ett nytt modernt radiosystem kallat TETRA, Terrestial Trunk Radio, ska byggas i . Biträdande näringsministern angav att ett regeringsbeslut om direktiven för ett upphandlingsuppdrag avseende ett gemensamt TETRA-system skulle finnas till handa senast dagarna innan sommarledighet. i den 15maj: "Vi tar nu initiativ för ett gemensamt TETRA-system. Svaret är alltså: Ja, regeringen har tagit ställning. Vilken tidsrymd är det? Det handlar eller . Det är absolut före den i almanackan utsatta tiden för sommar, även om det känns som sommar . Innan går på sommarlov kommer också detta beslut att ha fattats." I skrivande stund har ännu inte presenterat några direktiv för upphandling av ett TETRA-system. Frågan om ett nytt modernt radiosystem i börjar bli alltmer akut. TETRA-ärendet har av oförklarliga skäl försenats och på ett mycket beklagligt sätt hamnat i en långbänk. Det ansvariga departementets handläggning av TETRA-ärendet är allt annat än tillfredsställande. Jag vill därför fråga vad statsrådet avser att vidta för åtgärder för att de utlovade direktiven för ett upphandlingsuppdrag av ett gemensamt TETRA-system ska presenteras.
fr · GN111203 · 2000-07-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1203 av () till statsrådet om åtgärder mot ensamarbete i handeln Antalet butiksrån ökar i . Detta gäller oavsett om man utgår från senare år eller om man betraktar det senaste kvartsseklet. En rapport från visar att två av tre butiksrån begås mellan och 22.00. Nästan vart tionde äger rum . Den största andelen butiksrån riktar sig mot butiker där endast en person arbetar vid råntillfället. Det är en kränkande och ångestladdad upplevelse att utsättas för rån; innebär detta fysisk och psykisk skada för berörd personal. Olika åtgärder måste till för att förhindra rån mot butiker. Införandet av s.k. cash-card och slutna betalningssystem s.k. cash-guard, larmmöjligheter samt säkerhetsutbildning är sådana exempel. Särskilt som merparten av butiksrånen riktas mot butiker med ensamarbetande personal under kvälls- och är det också angeläget att föra en diskussion om de risker som ensamarbete medför. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga om är beredd att införa några restriktioner mot ensamarbete under kvälls- och och i övrigt vidta åtgärder för att motverka rån mot butiker.
fr · GN111204 · 2000-07-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1204 av (c) till miljöminister om tunnel under Om det ska finnas något förtroende för regeringens hantering av tunnelprojektet genom bland de medborgare som bor och lever där vill det till att regeringen agerar. Bl.a. i vattenfrågan behövs det arbetas för att skapa en beredskap med förebyggande åtgärder för att klara vattenförsörjningen. Det är skandal att det är ett tiotal fastighetsägare som inte fått sin vattenförsörjning löst på ett mer permanent sätt. De har fortfarande kvar provisoriska tankar som fylls på var eller , detta trots att det gått katastrofen med giftläckage och sinade brunnar inträffade. Tillgång till friskt vatten är livsviktigt för både människor och djur. Hanteringen med de provisoriska vattentankarna är osäker vad gäller kvaliteten på vattnet, inte minst , men även en oekonomisk lösning, det kostar med dessa ständiga leveranser och hyra av tankar m.m. Vad har miljöministern för planer för att skapa en god beredskap och därigenom säkra tillgången till friskt vatten för både människor och djur, som lever i anslutning till byggprojektet, inför beslutet om tunnelns framtid genom ?
fr · GN111205 · 2000-07-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1205 av () till miljöminister om avverkning av skyddsvärd skog förhindrade miljöaktivister från att en skog i Ranebo, , avverkades genom att hindra avverkningsmaskinerna. Skogen har höga naturvärden och gjordes till ett naturreservat i stället för till ett kalhygge tack vare insats. I stället för att samhället tackar dem så har de nu dömts av till att betala böter, trots att de tidigare friats i både tingsrätten och hovrätten. Flera inventeringar hade visat att skogen i Ranebo var skyddsvärd. Ändå hade markägaren fått tillstånd att avverka skogen. De lagliga protesterna som kom från miljörörelsen räckte inte för att myndigheterna skulle inse sitt misstag och dra tillbaka avverkningstillståndet. Till slut ansåg miljöaktivisterna att de var tvungna att använda sig av civil olydnad för att stoppa avverkningen. efter att de två hade kedjat sig fast vid en skogsmaskin så omvandlade skogsområdet till ett naturreservat. Myndigheterna gav alltså aktivisterna rätt. Skogen var skyddsvärd och det ursprungliga beslutet var fel. Ändå har de nu dömts till böter av . De båda har ansökt om nåd hos regeringen, vilket gör att regeringen har en möjlighet att ge dem upprättelse. Min fråga är därför: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att förhindra att situationer som denna uppstår?
fr · GN111206 · 2000-07-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1206 av () till miljöminister om hotet mot Bergnäsöringen och Slagnäsbygden Hoten mot de få kvarvarande vattendragen är stora. Dessutom skärps trycket även vid de redan utbyggda. Det kan förstås vara bra att effektivisera befintliga kraftverk, men när kraftbolagen vill sänka vattenflödet för att få ut på bekostnad av fiske, natur- och friluftsintressen så är det inte effektiviseringar längre. Kraft vill sänka vattenflödet genom /, trots protester från bl.a. , lokalbefolkning, Mausjaur sameby och . kommun, som är delägare i kraftverket, utnämndes till årets fiskekommun. I detta vattensystem finns bl.a. Bergnäsöringen, som registrerats som en av fem mest skyddsvärda öringsstammar. De rena naturvårdsintressena borde räcka för att avslå en sådan ansökning om sänkning av vattenflödet. I detta fall skulle en stark öringstam dessutom kunna ge flera arbetstillfällen inom turistsektorn. Det verkar som om dagens regler inte räcker helt för att skydda de allmänna intressena mot vattenkraftsexploateringar. Exemplet med Kraft och /är bara ett exempel bland många på hur resurser offras för exploateringsintressena. Fiske- och friluftsturism skulle kunna ge betydligt större samhällsnytta, utan stor naturförstörelse. Jag vill därför fråga miljöministern: Avser ministern verka för att se över lagstiftning och regler så att exempel som /där stora allmänintressen står på spel inte förlorar mot exploateringsintresserna?
fr · GN111207 · 2000-07-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1207 av () till näringsminister om fördelning av AMS anslagsposter Arbetsmarknadspolitiken ska vara aktiv och främja tillväxt så att arbetslösheten kan minska i hela landet . Allas delaktighet på arbetsmarknaden är nödvändig för att åstadkomma långsiktig hög ekonomisk tillväxt och en god välfärd. Människor som drabbas av glesbygdens strukturförändringar ska få bättre möjligheter att komma tillbaka till arbetslivet. "En förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt" förutsätter att länsarbetsnämndernas anslag kan fördelas på ett sätt som skapar möjligheter för individuella behov och en bra arbetsmarknadsutbildning. Tyvärr förhindrar den nuvarande anslagsfördelningen för utbildningsbidrag och kurskostnader en mer flexibel användning av de bidrag som är avsedda för olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det kan t.ex. finnas pengar för utbildningsbidrag men pengarna för att köpa utbildningar kan vara slut. Vad avser ministern att göra för möjligheten att flytta mellan kontona så att bidraget till utbildningar och kurser kunde disponeras friare?
fr · GN111208 · 2000-07-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1208 av () till näringsminister om företagsstöd som en regionalpolitisk insats Medan stora delar av landet har en hög ekonomisk tillväxt kämpar vissa regioner med frågor som befolkningsminskning, arbetslöshet och låg tillväxt. För att åstadkomma bättre tillväxt i hela landet måste utflyttningskommunerna åtminstone kunna behålla sin befolkning @ helst öka den. En förutsättning är att man skapar fler arbetstillfällen. För att främja nyetableringar av företag och att kunna uppföra nya industri- och företagslokaler inom områden med låg tillväxt måste förutsättningarna förbättras. När inte lämpliga lokaler finns eller ombyggnation inte räcker till är en nybyggnation ett enda alternativ för företagets framtida verksamhet. Investeringskostnaden kan dock innebära ett stort ekonomisk risktagande för företaget, speciellt då när andrahandsvärdet sjunker. Reglerna för ett regionalpolitiskt stöd till investeringar i industrilokaler är begränsade. har skrivit till om ett stödsystem vars syfte är att uppmuntra företag att bygga egna lokaler inom ramen för regionalt utvecklingsbidrag. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att det regionala investeringsstödet till nya industrilokaler kommer till stånd?
fr · GN111209 · 2000-07-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1209 av () till finansminister om momssatser på viss kultur Kulturen finns indelad i många olika "fack". Det finns kultur som vissa anser som finkultur, medan samma personer kanske fnyser åt annan kultur. Det finns också en uppdelning av kulturen genom olika momssatser. Jag bor i ett s.k. logdansbälte. Här är, , logdans ett folknöje. Nästan alla veckans dagar @ @ erbjuds logdans i @ till bra orkestrar. Men det är här "problemet" kommer. Momssatsen för dansbanden är @ som känt @ . Stor del av kulturen i övrigt har en momssats på . Jag har full förståelse för den "demonstration" som landets dansband planerar . Om en artist uppträder @ utan dansband @ är momssatsen . Om ett dansband spelar så är momsen alltså . Det här anses, med full rätt, som diskriminerande. Visst, det är olika kultur, men vem kan avgöra vilken kultur som är "bäst" och vilken kultur som av staten ska gynnas som sker? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att komma till rätta med denna snedvridna konkurrenssituation?
fr · GN111210 · 2000-07-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1210 av () till statsrådet om anklagelser mot myndigheter Mordet på f.d. statsminister är fortfarande olöst. Många frågor med anledning av mordet är obesvarade trots arbetsgrupper, kommissioner och stora ekonomiska insatser. Rykten sprids, teorier växer fram, påståenden om olika former av, ofta grova, otillbörligheter från "staten" förblir anmärkningsvärt ofta obemötta, offentligt ställda frågor och anklagelser besvaras förvånande ofta inte. I olika sammanhang @ t.ex. nu senast i @ har vi kunnat ta del av kraftiga angrepp och direkta anklagelser om mörkläggning och direkta brott, t.o.m. mord. Det må gälla till synes märkliga turer med ambulanser eller manipulerade kulhål. Som regel bemöts dessa inte av de som rimligen borde kunna bemöta dem på ett sätt så klarhet skapas. Tigandet verkar ha upphöjts till princip, vilket skapar misstro. Sekretess används dessutom i olyckligt många fall. obduktionsprotokoll har t.ex. hemligstämplats, med undantag av utvalda delar, med hänvisning till 7kap. Avser statsrådet, som ett medel att öka tilltron till rättsstaten, verka för att myndigheter och andra ansvariga besvarar anklagelser och har öppenhet som gällande princip?
fr · GN111211 · 2000-07-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1211 av () till näringsminister om vägstandarden i har svenska folkets krav på rimlig vägstandard blivit allt kraftfullare. Bl.a. har företagarna i en undersökning konstaterat att den viktigaste frågan för företagen generellt är bättre vägar. Länsstyrelserna i sex skogslän har beräknat att ca skulle behöva satsas på vägarna . Skogsföretagen förlorar stora pengar då vägarna är oframkomliga. Jag vill fråga näringsministern: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att åstadkomma en bättre vägstandard i vårt land?
fr · GN111212 · 2000-07-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1212 av () till statsrådet om kommunala subventioner av nybyggda hyresrätter Med stor tvekan har, enligt styrelseprotokoll, MKB () efter påtryckningar från socialdemokraternas kommunledning i , tvingats subventionera hyror i ett nybygge med innebärandes subvention med /månad för en fyrarumslägenhet. Statsrådet och biträdande finansministern samt ansvarig för bostadsfrågor i regeringen, , tillika ordförande i , har i medierna reagerat mycket kraftigt mot beslutet. Bl.a. har han sagt att "MKB helt missuppfattat sin uppgift". Med tanke på vem som bär det yttersta ansvaret borde hårda kritik i stället riktats mot partikolleger i Malmös kommunledning. Det är ju i grunden dessa och faktiskt inte MKB, som "helt missuppfattat sin uppgift". Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaga i syfte att låta boende i alla nybyggda bostäder bära hela hyreskostnaden själva?
fr · GN111213 · 2000-07-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1213 av () till utrikesminister om sanktioner mot respektive Det är av stor vikt att sanktioner och bojkott oavsett om de är godkända av FN eller EU erhåller folklig förståelse. gäller EU-sanktioner mot . Skälet påstås vara att brutit mot mänskliga och demokratiska rättigheter. I sammanhanget är det förvånansvärt att som brutit mot nämnda rättigheter inte utsatts för blockader, bojkotter eller sanktioner. Många medborgare undrar och förvånas över bristen på konsekvens i agerandet. Beror inkonsekvensen på att är ett för mäktigt land? Vilka åtgärder är regeringen beredd vidtaga i syfte att skapa folklig förståelse och acceptans avseende sanktioner och blockader mot enskilda länder?
fr · GN111214 · 2000-07-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1214 av () till miljöminister om strandskyddet har reagerat mot det stora antalet dispenser som givits för byggande vid skyddade stränder. På grund av resursbrist har överklagat endast i 37 fall av 10500 givna dispenser. Vid dispensgivningen, säger , tillämpas inte gällande lagstiftning. Jag vill därför fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förhindra att kommunerna bryter mot lagstiftningen?
fr · GN111215 · 2000-07-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1215 av (m) till justitieminister om handlingsoffentligheten rörande EU-dokument Den driver inte utan framgång kravet på ökad öppenhet och offentlighet kring och dess handlingar. Det torde för övrigt vara en alldeles avgörande nödvändighet för att skapa ökad delaktighet och acceptans bland medlemsstaternas medborgare. Kommissionen presenterade i början av detta år ett förslag till förordning om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar. Förslaget har vissa förtjänster men även tveksamheter. Till de senare hör bl.a. oprecisa sekretessregler, ett alltför vidsträckt tredjemansskydd, begränsad insyn och kontrollmöjlighet när det gäller institutionernas effektivitet. Vidare kan undantaget för s.k. interna handlingar anses alltför vidsträckt. Dessutom föreligger en otydlighet huruvida förordningen endast är tillämpbar på EU-institutionerna. Kan det t.ex. bli så att man måste fråga EU först innan någon svensk myndighet överväger att lämna ut en begärd handling som berör gemenskapsarbetet? Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förstärka allmänhetens insyn i och kontroll av , dess handlingar och dokument?
fr · GN111216 · 2000-07-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1216 av () till statsrådet om biståndet till Målet för bistånd till är att stödja processen mot fred och demokrati. Det är naturligtvis oerhört viktigt, inte minst med tanke på att man äntligen nått en fredsuppgörelse efter en väpnad konflikt som pågått . är ett fattigt land med många problem. Andelen analfabeter är väldigt hög, . Mayaindianerna utgör av befolkningen och bland indiankvinnorna är analfabeter. För alla dessa kvinnor som huvudsakligen bor på landsbygden och som lever under mycket svåra förhållanden är bristen på skolgång allvarlig och avgörande för hur framtiden ska te sig. Av Sidas redovisning framgår det att en väldigt liten del av våra biståndspengar går till utbildning. Min fråga till biståndsministern är: Vad ämnar ministern göra för att satsningen på utbildning prioriteras högre när det gäller biståndet till ?
fr · GN111217 · 2000-07-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1217 av (m) till statsrådet om Nyhetsmedierna har rapporterat om allt längre handläggningstider vid , att byten av handläggare sker allt oftare och att kompetenskraven på handläggarna i takt med detta sjunker. En haltande verksamhet försämras alltså ytterligare till rättssäkerhetligt förfång för den sökande. En enig NIPU (Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden) föreslog (SOU 1999:16) att skulle avvecklas och dess ärenden övertas av de allmänna förvaltningsdomstolarna med Kammarrätten i som sista överklagningsinstans. Med anledning av en reservation i utredningen och några snarlika remissyttranden över densamma tillsatte regeringen en internutredning inom UD för att "komplettera" NIPU:s förslag. förefaller att ha stannat för en lösning som innebär att man inom ramen för den nuvarande skapar en specialdomstol för utlänningsärenden. Detta var inte NIPU:s förslag. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att stärka rättssäkerheten vid handläggningen av utlänningsärenden och korta ned handläggningstiderna för sådana ärenden?
fr · GN111218 · 2000-07-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1218 av (m) till socialminister om patientförsäkring I medierna förekommer emellanåt (nu senast i en repris av TV3-programmet ) uppgifter och reportage om att patienter som råkat ut för felbehandlingar inom sjukvården möter stora svårigheter att genom patientförsäkringen kunna tillvarata sin rätt. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att stärka den enskilda vårdtagarens möjligheter att tillvarata sin rätt, t.ex. vid uppenbara fall av felbehandlingar?