ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12697 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:697 om påföljder för kvinnomisshandel har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en lagändring så att de som döms för kvinnomisshandel döms till fängelse och inte till villkorlig dom med samhällstjänst. Frågan ställs med anledning av en dom från den 5januari där påföljden för misshandel av en närstående kvinna bestämdes till villkorlig dom med samhällstjänst. har i ett flertal rättsfall uttalat att utgångspunkten vid valet av påföljd för misshandel, som inte är ringa, är fängelse men att omständigheterna vid brottet kan vara sådana att det inte är motiverat att döma till fängelse. Redan innan den senaste påföljdsreformen, som trädde i kraft den 1januari 1999, förekom också att påföljden för sådana brott bestämdes till en icke frihetsberövande påföljd. understryker också i den nu aktuella domen att domstolen i det enskilda fallet måste göra en bedömning av om förutsättningarna föreligger för att bestämma påföljden till villkorlig dom och samhällstjänst och att det främst är omständigheterna vid brottet som är av betydelse. Vidare uttalar domstolen att avsikten inte är att villkorlig dom med föreskrift om samhällstjänst generellt ska ersätta fängelse i de fall då förutsättningarna för villkorlig dom i övrigt föreligger. Tvärtom uttalar domstolen att det bl.a. vid misshandel som riktat sig mot en gärningsmannen närstående kvinna normalt anses finnas ett mindre utrymme att döma till en icke frihetsberövande påföljd än vad som annars är fallet. fann emellertid att påföljden i det aktuella fallet kunde bestämmas till villkorlig dom och samhällstjänst, . Jag kan naturligtvis inte uttala mig om domstolens ställningstagande i det enskilda fallet. Men jag följer utvecklingen noga när det gäller tillämpningen av den nya möjligheten att döma till villkorlig dom och samhällstjänst. Jag avser också att utvärdera reformen när den varit i kraft . Därefter kommer jag att ta ställning till om det finns behov av några lagändringar och vilka förändringar som i så fall bör ske.
frs · GN12698 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:698 om införsel av narkotiska läkemedel till för privat bruk har frågat justitieministern om vilka initiativ hon har tagit för att uppfylla krav på regeringen att verka för en snar ändring av föreskrifterna inom för införsel av narkotiska läkemedel av resande för personligt bruk. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I propositionen Polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till Schengen (prop. 1999/2000:64), som är föremål för behandling i , har regeringen redovisat sin syn på de nämnda föreskrifterna. Regeringen har framhållit vikten av att i alla internationella sammanhang motarbetar åtgärder som kan underlätta spridningen av narkotika och tvärtom aktivt verkar för en restriktiv narkotikapolitik. Regeringen har emellertid också framhållit att den av Schengenanslutningen föranledda utvidgningen av rätten för resande att medföra narkotiska läkemedel för personligt bruk, genom det uttalade kravet på intyg från en behörig myndighet, innebär en bättre kontroll av förskrivande läkare, patienter och preparat än vad som är fallet . Vidare har framhållits att det krav som följer av Schengenanslutningen avser legal förskrivning av läkemedel och att föreskrifterna innebär en möjlighet till fri rörlighet även för svårt sjuka människor. Regeringen har mot denna bakgrund utgått ifrån att även nu tar i beaktande att Schengenreglerna inte innebär någon eftergift för en mindre restriktiv narkotikapolitik.
frs · GN12699 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:699 om omställningsåtgärder till har frågat mig vad regeringen ytterligare tänker göra för att säkra en positiv utveckling på arbetsmarknaden när garnisonen i läggs ned. I regeringens skrivelse 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsprogram främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten beskrivs det planerade arbetet för nio kommuner, däribland . Regeringen har presenterat vissa åtgärder för två av dessa kommuner, nämligen och . I skrivelsen anges vissa konkreta åtgärder för , nämligen att statlig mark, fastigheter och andra anläggningar som används för militära ändamål ska ställas till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på gynnsamma affärsmässiga villkor. Vidare ska 120 helårsstudieplatser inom dataelektronik och polymerteknik anordnas på Högskolans i campus (inom befintlig ram), med början . Till det kommer att ca215 statliga arbetstillfällen ska lokaliseras till . Inom har en omställningsgrupp tillsatts, i vars uppdrag det bl.a. ingår att lämna förslag till åtgärder för att stödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden och övergång till nya näringar. Omställningsgruppen ska särskilt arbeta med att stimulera kommunernas förutsättningar för tillväxt, samt befintligt näringsliv, och ska även medverka vid genomförandet av etableringar av privata företag och vid lokaliseringar av statlig verksamhet. Omställningsgruppens arbete innefattar även , och arbetet har påbörjats i samarbete med kommunen. Åtgärder kommer självfallet att presenteras så snart de är färdigberedda.
frs · GN12700 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:700 om säkerhet och ordning har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen ska få resurser till att förbättra säkerheten och ordningen i samhället. Frågan är ställd mot bakgrund av ett uttalande av . Jag har sagt att det minskade antalet poliser inte är acceptabelt. Det behövs fler poliser i landet som det fortfarande finns utrymme att utnyttja de nuvarande resurserna mer effektivt. Jag vill särskilt nämna polisväsendets nya arbetstidsavtal som ger förbättrade möjligheter att anpassa arbetstiden efter verksamhetens behov. Regeringen återkommer i den ekonomiska vårpropositionen med de resursförstärkningar som behöver tillföras rättsväsendet. uttalande gäller effekterna av insatser med butikslarm och stöldmärkning osv. Jag får därför uppfattningen att uttalandet särskilt gäller ordning och säkerhet i butikslokaler. Föreningen och har kopplat den frågan till polisväsendets effektivitet och resurser. Det tyder på en ålderdomlig uppfattning om ansvaret för att förebygga brott. Det är ju så att den förändrade detaljhandeln med färre anställda i butikerna och en allt tydligare exponering av varorna på ett markant sätt har ökat tillfällena till brott. I själva verket är just detta en faktor som förklarar en stor del av den ökande tillgreppsbrottsligheten under . En betydande del av rättsväsendets resurser får numera avsättas för den här typen av brottslighet. I det perspektivet är det självklart för mig att detaljhandeln har ett stort eget ansvar för att förebygga brott och skapa en trygg miljö i köpcentrum, varuhus och butiker. Det är alltså inte i första hand en fråga om resurser till polisen. Jag vet att bl.a. polisen bedriver ett viktigt brottsförebyggande arbete. Men lokala problem kräver lokala lösningar. Därför är det viktigt att i tillsammans med bl.a. den lokala polisen kommer överens om de åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa en trygg miljö. Det är samhällets uppgift att förhindra brott. Det kan ske bl.a. genom att skapa forum där kunskap, initiativ och engagemang på området kan samlas, t.ex. i ett lokalt brottsförebyggande råd. Där har polisen och företrädare för det lokala näringslivet en naturlig plats.
frs · GN12701 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:701 om har frågat mig på vilket sätt jag avser att lösa ekonomiska problem. ingår i det landsomfattande nätverk av kulturinstitutioner @ vad jag brukar kalla den kulturella infrastrukturen @ som är en grundförutsättning för att alla innevånare ska kunna ta del av kultur. Att bevara denna infrastruktur för framtiden är en central kulturpolitisk uppgift både för staten och de regionala huvudmännen. Jag har fått en god inblick i verksamhet, inte minst genom kontakter med ledning och olika företrädare för Östgötaregionen. Mitt svar till blir dock mycket kort. Frågan om statens stöd till kulturinstitutionerna, däribland , bereds i det pågående budgetarbetet.
frs · GN12702 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:702 om smuggelgods från har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att kontrollen av de föremål museerna köper in ska skärpas. Jag vill hänvisa till det svar som jag den 15mars gav till och som behandlade samma frågeställning (1999/2000:668). Regeringen tar allvarligt på de uppgifter som framkommit i medierna om att det på vissa museer finns föremål som olagligt förts ut ur sina ursprungsländer. har med anledning av detta tagit kontakt med den närmast berörda myndigheten, Statens museer för världskultur (SMVK) och fått en utförlig redogörelse för vilka åtgärder som genomförs och planeras. Bl.a. arbetar myndigheten fram en gemensam insamlingspolicy som preliminärt kommer att beslutas . Fram tills dess kommer SMVK inte att göra några nya förvärv. Enligt myndigheten kommer den nya insamlingspolicyn att i allt väsentligt anknyta till de etiska riktlinjer som beslutats inom ICOM (). Dessa riktlinjer innebär bl.a. att föremål inte ska förvärvas om ägandeförhållandet är oklart eller där det kan misstänkas att föremålet förts ut ur ursprungslandet på ett olagligt sätt. De kontakter som har haft med övriga centrala museer visar att dessa i princip ställer sig bakom och tillämpar ICOM:s etiska riktlinjer. Det är självklart att statliga centrala museer ska ha mycket höga etiska krav på sin verksamhet. De ska också verka som förebilder för andra museers verksamhet. Därför avser regeringen att lämna ett särskilt uppdrag till de centrala museerna att redogöra för vilka riktlinjer som tillämpas i samband med förvärv av föremål.
frs · GN12703 · 2000-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:703 om vinstpengar ur kommunala bostadsföretag har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder som förhindrar möjligheten för en kommun att plocka ut vinstpengar ur kommunala bostadsföretag. Frågan har ställts med hänvisning till ett uttalande av Malmös kommunalråd . Av kommunallagen följer att en kommun får driva affärsverksamhet endast om den sker utan vinstsyfte. Detta är ett uttryck för den kommunalrättsliga grundprincipen om förbud mot spekulativa företag, som innebär att en kommun inte får inlåta sig på verksamhet som har till huvudsakligt syfte att ge kommunen ekonomisk vinst. I vilken mån verksamheten får ge överskott och hur detta får användas får bedömas med tillämpning av självkostnadsprincipen. beslutade att införa ett tidsbegränsat sanktionssystem för att motverka att de kommunala bostadsföretagen säljs ut eller att pengar förs över från dessa företag till annan verksamhet i kommunerna. Dessa regler innebär att om en kommun säljer aktier eller andelar i det kommunala bostadsföretaget så att kommunen förlorar det bestämmande inflytandet i företaget minskas kommunens generella statsbidrag. Statsbidraget ska även reduceras om kommunen använder sitt bestämmande inflytande i bostadsföretaget till att föra över en utdelning eller ett aktieägartillskott som överstiger en skälig avkastning. får det kommunala bostadsföretaget lämna en utdelning till kommunen som uppgår till 7,på det av kommunen direkt tillskjutna kapitalet utan att drabbas av någon sanktion. Det tillfälliga regelsystemet tillämpas på ägarförändringar och beslut om frivillig likvidation t.o.m. den 30juni 2001 och på utdelningar och aktieägartillskott t.o.m. den 30juni 2002. Den parlamentariskt sammansatta kommitté som tillsattes har regeringens uppdrag att bl.a. bedöma behovet av ett nytt regelverk för de allmännyttiga bostadsföretagen och utarbeta en komplett lagreglering. Jag avvaktar därför kommitténs förslag i denna fråga.
frs · GN12704 · 2000-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:704 om illegal försäljning av alkohol i butik har frågat mig om vilka åtgärder socialministern är beredd att vidta för att illegal försäljning av alkohol i butik kraftfullt ska kunna bekämpas. 5§ alkohollagen döms den som innehar spritdrycker, vin eller starköl i uppenbart syfte att olovligen sälja dem för olovligt innehav av alkoholdrycker till böter eller fängelse i högst . Om en butiksinnehavare innehar spritdrycker, vin eller starköl i sin butik i uppenbart syfte att sälja dem så är det således kriminaliserat. har bl.a. i uppdrag att se över bestämmelserna i alkohollagen och också att kartlägga hur lagstiftningen tillämpas och huruvida erfarenheterna från tillämpningen visar att ändringar, förtydliganden eller tillägg behövs på särskilda punkter. Frågan om ytterligare lagändringar i alkohollagen med anledning av att den illegala försäljningen av alkohol ökar behandlas av . Utredningen ska överlämna sitt betänkande senast den 1juni .
frs · GN12705 · 2000-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:705 om införselregler har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att den med tanke kommer att arbeta fram ett konkret åtgärdsprogram för att motverka alkoholskador i . Arbetet med att arbeta fram en ny nationell handlingsplan för alkoholförebyggande insatser pågår redan under ledning av den nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyggande åtgärder där jag är ordförande. Den nationella handlingsplanen ska förutom en mer långsiktig strategi även innehålla ett konkret åtgärdsprogram . Avsikten är att redovisa handlingsplanen i den kommande alkoholpolitiska propositionen för ställningstagande .
frs · GN12706 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:706 om olagliga överlåtelser av fastigheter uppmärksammades i massmedierna några fall där personer har "bestulits" på sina fastigheter genom att någon har förfalskat ett köpekontrakt på vilket lagfart sedan har beviljats. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska denna typ av brottslighet. Till att börja med vill jag understryka att den rätte ägaren, som blivit av med sin lagfart, inte behöver frukta att förlora sin fastighet. En förfalskad köpehandling kan nämligen aldrig åberopas till grund för ett äganderättsanspråk, varken av förfalskaren eller av den som gör gällande att han har köpt fastigheten av denne i god tro. Det kriminella förfarandet får emellertid ändå följder för den rätte ägaren. Denne måste nämligen vidta rättsliga åtgärder för att få äganderätten fastställd. Det kan vara förenat med kostnader, besvär och obehag. Enligt min mening är det därför viktigt att man försöker förhindra det här slaget av brottslighet. I ett medborgarperspektiv är det också angeläget att den enskilde kan få råd och stöd av myndigheterna för att komma till rätta med situationen. har i en rapport för sedan presenterat förslag till åtgärder för att minska de negativa effekterna av s.k. fastighetsbedrägerier. Rapporten har remissbehandlats. Inom pågår just nu ett arbete där man analyserar vilka lagstiftningsåtgärder som är påkallade. Jag räknar med att detta arbete kommer att leda till att regeringen kan lägga fram en proposition för med förslag till åtgärder.
frs · GN12707 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:707 om konkurrensneutralitet i tandvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att främja fri och lika konkurrens inom tandvården. pekar på ett antal områden där konkurrensneutralitet inte råder mellan privattandvård och tandvård i offentlig regi. De områden som nämns är momsen där ett utredningsarbete bedrivits, valfriheten inom barn- och ungdomstandvården, korssubventioneringen mellan olika landstingsverksamheter samt brister i landstingens upphandling. Som själv antyder, finns det goda förutsättningar att finna en lösning på skillnaderna i fråga om momsregler mellan privat och offentligt bedriven tandvård och arbetar med inriktning på att förelägga en proposition som bl.a. behandlar detta problem. När det gäller fritt tandläkarval inom barn- och ungdomstandvården sker en snabb utveckling. Enligt vad jag inhämtat har av alla barn och ungdomar ett fritt tandläkarval och fram kommer ytterligare ett par landsting att införa denna möjlighet. Dessutom övervägs frågan i alla återstående landsting utom i ett. Frågan om korssubventionering mellan olika delar av landstingens verksamhet är en redovisningsteknisk fråga som jag inte har möjlighet att föreslå en lösning på. Frågan om brister i landstingens upphandling torde syfta på den tandvård till vissa patientgrupper som landstingen har kostnadsansvaret för. redovisar inte närmare vad som avses med brister i upphandlingen, men jag utgår från att denna fråga kommer att aktualiseras vid den utvärdering avseende det reformerade tandvårdsstödet som kommer att ske .
frs · GN12708 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:708 om kostnadsökningarna i tandvården uppger att, enligt en undersökning som gjort, kostnaderna för tandvårdsbehandlingar inom folktandvården har ökat med i genomsnitt vilket ger en prispress uppåt också inom privattandvården. framhåller att en sådan kostnadsutveckling inte står i rimlig proportion till prisutvecklingen i övrigt och att det får konsekvenser för tandhälsan och kan leda till ökade klyftor inom patientkollektivet, eftersom en sådan kostnadsökning innebär att många inte har råd att efterfråga tandvård. Mot denna bakgrund har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att begränsa de kraftiga höjningarna av kostnaderna för tandvårdsbehandlingar så att allmänheten ska kunna efterfråga en tandvård till rimliga kostnader. En av de större förändringarna @ bl.a. med inriktning på att främja konkurrensneutraliteten inom tandvården @ var att avskaffa den statliga regleringen av vårdgivarnas arvoden och således tillåta fri prissättning. De uppgifter som jag nu inhämtat från om hur priserna ökat efter avregleringen avviker betydligt från vad redovisar. Enligt verket är den sammanvägda prisökningen i procent hos folktandvården och för de privata vårdgivarna. Prisökningarna varierar dock avsevärt över landet. De eventuella prisökningar som kan ha skett under detta år är inte medräknade. Bl.a. kommer i slutet av att till regeringen redovisa en första mer omfattande utvärdering av det reformerade tandvårdsstödet vad gäller t.ex. effekterna för försäkringen och den enskilde patienten av den avreglerade prissättningen. Jag kan instämma i uppfattning att kraftiga prishöjningar kan leda till ökade klyftor i fråga om tandhälsa mellan olika grupper i samhället och jag ser med oro på hur priserna utvecklats. I avvaktan på den förestående utvärderingen av det reformerade tandvårdsstödet är jag inte beredd att vidta några åtgärder av det slag som efterlyser.
frs · GN12709 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:709 om import av äldre dieselbilar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika onödig miljöbelastning från importerade dieselbilar med undermålig avgasrening. Frågan är föranledd av den omfattande importen av äldre dieselbilar till från andra EU-länder. Ofta rör det sig om bilar av dålig kvalitet. En bakomliggande faktor är att har låg skatt för äldre dieselbilar medan andra medlemsländer beskattar dem högt. regler för import av äldre bilar från andra EU-länder var länge restriktiva. Avsikten var att endast bilar med modern avgasrening skulle tillföras den svenska bilparken. Dessa krav har successivt lindrats. tillåts fri import av begagnade bilar från andra EU-länder med förbehållet att bilar som registrerats måste uppfylla moderna krav på avgasrening för att få importeras till . Mot den bakgrunden är det inte aktuellt att ställa ytterligare tekniska krav på de begagnade bilar som förs in i . Den fördelaktigare beskattningen av äldre dieselbilar jämfört med nyare bilar infördes den 1oktober 1993 när kilometerskatten ersattes av dieselskatten. Skatten på diesel är lägre än på bensin. För att kompensera för den lägre dieselskatten höjdes fordonsskatten vid denna skatteomläggning. Avsikten var att behålla den tidigare principen om att den sammanlagda skatten per körd kilometer skulle vara densamma för bensin- och dieselbilar. För nya dieselbilar blev höjningen dessutom väsentligt större än för äldre. Skälet var att mildra effekterna för de befintliga dieselbilarna. I efterhand framstår denna uppdelning som tveksam miljömässigt. föreslog därför att skatten för äldre dieselbilar höjs till samma nivå som för nyare dieselbilar. Om förslaget genomförs kommer det troligen innebära att intresset för att importera äldre dieselbilar kommer att minska påtagligt. Utredningens förslag har remissbehandlats. Merparten av remissinstanserna tillstyrker förslaget om att fordonsskatten ska jämställas för nya och äldre dieselbilar. Förslaget bereds nu i . Dessutom vill jag framhålla att den höjning av dieselskatten som genomfördes bör bidra till att allmänt minska intresset för dieselbilar och därmed de negativa miljöeffekterna av dessa.
frs · GN12710 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:710 om resurser till väginvesteringar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra infrastrukturen i utvecklingsområden som län. tar upp att län får till vägar och järnvägar under perioden 1998@2007. Den siffran gäller innehållet i den s.k. länsplanen, som beslutas på regional nivå. Men för att få en fullständig bild måste man också räkna in de investeringar som finns i de nationella planerna för vägar och järnvägar. Utöver de i länsplanen tillkommer i dessa planer ca i län. Det gäller bl.a. objektet Söderåkra@Hossmo som slutförts på , förbifart Rinkabyholm och planskilda trafikplatser i och på samt breddning av mellan och . Tillsammans uppgår dessa investeringar till ca . På Kust till kust-banan har planerat investeringsåtgärder för ca i län. har också Stångådalsbanan upprustats med särskilda medel utanför länsplanen. Sammantaget blir de totala investeringarna i län ca . Jag delar uppfattning att drift och underhåll av vägnätet är viktigt för sysselsättning och utveckling i landets olika delar. Det är min ambition att i det kommande budgetarbetet prioritera frågor om drift och underhåll.
frs · GN12711 · 2000-03-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:711 om porrfria hotell har frågat mig om regeringen vidtagit åtgärder för att få frågan om porrfria hotell inskriven i de interna upphandlingsreglerna. I riktlinjer för upphandlingar, som utfärdades när lagen om offentlig upphandling antagits, behandlas de juridiska och tekniska delarna av upphandlingsproceduren och hur man går till väga vid värderingar av anbud. Anvisningar som rör policyfrågor finns inte med i sådana riktlinjer. pågår en översyn av upphandlingsregler. Kammarkollegiet har fått regeringens uppdrag att samordna statlig upphandling. Praktiskt fungerar det så att Kammarkollegiet utser olika myndigheter som får i uppdrag att svara för upphandlingen inom ett visst sakområde. När det gäller resor och hotell är det Försvarsmakten som fått detta uppdrag och som har tecknat ett avtal med hotell och hotellkedjor såväl inom som utom landet. Som komplement till dessa avtal kan olika myndigheter efter samråd göra egna upphandlingar om det finns särskilda behov. pågår just nu en sådan upphandling av hotell i . Denna ska alltså komplettera Försvarsmaktens upphandling och vänder sig till samma kategori av hotell som även har tecknat avtal med. Det har inte ställts krav på att hotellens TV-utbud ska vara porrfritt. Frågan har dock diskuterats. Det har dock inte ansetts praktiskt möjligt att i upphandlingssammanhang exkludera ett hotell enbart av det skälet att man har ett TV-utbud @ ofta internationellt @ med kabel- eller satellitkanaler och i vilka det kan förekomma porrfilm. När det gäller kursgårdar och konferenshotell finns inte gemensamma avtal, utan beställningar upphandlas efter behov. I dessa sammanhang finns det möjligheter för beställaren att efterfråga hotell utan porrfilmsutbud. Som nämns ovan behandlar riktlinjer för upphandlingar enbart tekniska frågor som lagtolkning och hur man går till väga vid värdering av anbud. I riktlinjerna ingår inte policyfrågor som t.ex. "miljövänlighet" och "etik". Min uppfattning är att borde ha en mer preciserad upphandlingspolicy, bl.a. vad gäller jämställdhet, inklusive frågan om TV-utbud. Jag avser att ta initiativ till att den pågående översynen av upphandlingsriktlinjer tar upp även dessa frågor.