ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12290 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:290 om beteendevetenskaplig forskning om mobbning har frågat mig vad jag avser att göra för att tillse att beteendevetenskaplig forskning om mobbning i skolan kommer till stånd och får långsiktig varaktighet. Mobbning i skolan är ett stort problem och därför en stor och viktig fråga. För att komma till rätta med mobbning i skolan krävs det omfattande arbete på många olika fronter . Många skolor håller på att bygga upp bra och verkningsfulla metoder och program mot mobbning, som på har givit mycket bra resultat. Dessa metoder bygger oftast på beteendevetenskaplig kunskap och syftar bl.a. till att stärka elevernas självkänsla och utveckla deras empati. Regeringen satsar dessutom (fr.o.m. ) för verksamhet med nationella värdegrundscentrum vid i samverkan med respektive . Syftet är att öka kunskapen och kompetensen i värdegrundsfrågor för yrkesverksamma inom skolsektorn. Det är angeläget att vi får ökade kunskaper om människors beteende i grupp och om samspelet människor emellan. Därför är beteendevetenskaplig forskning om mobbning också ett viktigt forskningsfält. har tagit ett viktigt initiativ när det nu bygger upp beteendevetenskaplig forskning kring mobbning. Det svenska forskningssystemet fungerar så, att lärosätena själva beslutar om vilka forskningsämnen som ska finnas inom det egna lärosätet. Regering och riksdag skapar förutsättningar genom att bl.a. besluta om resurser till olika vetenskapsområden. Regeringen föreslår i den forskningspolitiska propositionen, Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), samt i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) kraftigt förstärkta resurser till forskning och forskarutbildning. Bland annat föreslås att de tre nya universiteten, varav är ett, får en rejäl förstärkning av sina anslag för forskning och forskarutbildning. Enbart för universitets del innebär det att anslagen till forskning och forskarutbildning ökar med under perioden 2000@2003. Därmed skapas långsiktiga förutsättningar för dessa lärosäten att såväl satsa på forskning inom nya områden som att stärka befintlig forskning. Regeringen föreslog dessutom i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) en mycket kraftig ökning av resurserna till sådan forskning och forskarutbildning som särskilt svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Sammanlagt höjs anslagen till utbildningsvetenskaplig forskning med under perioden 2001@2003. Därutöver inrättas två forskarskolor med utbildningsvetenskaplig inriktning. Vidare ska en utbildningsvetenskaplig kommitté inrättas inom för att utveckla forskningen på detta område. Regeringen skapar med dessa förslag om nya forskningsresurser mycket goda förutsättningar för lärosäten och forskningsråd att bygga upp och stärka forskningen kring bl.a. mobbning och mobbningens mekanismer.
frs · GO12291 · 2000-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:291 om generalisering av elevers möjligheter har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att stoppa planer på inrättandet av ett generaliserande betygsregister över skolor. Frågan är föranledd av uppgifter i medierna om Statens skolverks planer på ett nytt informationssystem med uppgifter om bl.a. landets skolor. Enligt instruktion har verket bl.a. i uppdrag att följa upp och utvärdera skolväsendet och barnomsorgen. Verket ska också informera och sprida kunskap om skolväsendet och barnsomsorgen. Det är inte min uppgift som minister att ha synpunkter på hur mer konkret genomför denna uppgift. Jag delar uppfattning att alla elever ska ges lika möjligheter att klara av skolundervisningen. Utan att ta ställning till utformningen av nya informationssystem menar jag att det behövs information och kunskap för att förutsättningar ska ges för en likvärdig skola. Vi vet att variationerna i resultat mellan skolor är stora. Det är därför betydelsefullt att orsakerna bakom dessa skillnader analyseras så att insatser kan göras för att överbrygga de problem som finns. Sociala bakgrundsfaktorer är bland andra faktorer viktiga för att rätt värdera och analysera skolors resultat. Målen är självklart desamma oavsett elevernas bakgrund.
frs · GO12292 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:292 om Öresundskontoret har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra samarbetet mellan och vad avser verksamheten vid Öresundskontoret i . För att underlätta integrationen i genomför den svenska och den danska regeringen en gemensam informationssatsning, vilken togs i drift . Tyngdpunkten i denna ligger i en Internetbaserad informationsfunktion. Upplysningar lämnas även via en telefontjänst. Den danska myndigheten har fått i uppdrag att utöva det operativa ansvaret för den gemensamma informationsfunktionen. På den svenska sidan av sundet har vidare upprättats ett informationskontor, som är beläget i . Regeringen har tillsammans med fem myndigheter engagerat sig även i detta och lämnar finansiellt stöd. Verksamheten bedrivs av de fem ingående myndigheterna. Vi har funnit att de olika regelverk som finns i och på t.ex. skatte- och socialförsäkringsområdet också väl motiverar denna form av personlig service åt enskilda och företag. är det en gemensam strävan för våra båda länder att där så är möjligt reducera skillnader och avlägsna olika barriärer. Detta är ett viktigt löpande arbete. Vad gäller den gemensamma svensk-danska informationsfunktionen utövar den svenska och danska regeringen sin styrfunktion genom en koordineringsgrupp där , , och ytterligare några svenska departement och danska ministerier ingår. Öresundskontoret i drivs således enbart i svensk regi. är det givetvis viktigt och naturligt att den samlade informationsfunktionen i fungerar på ett smidigt sätt. Om detta är alla överens och inställda på samarbete. Informationssatsningen i är ett nytt spännande pilotprojekt som bör vara till god hjälp för integrationen i regionen.
frs · GO12294 · 2000-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:294 om hjälpmedel för urostomiopererade har frågat mig vad jag avser göra för att komma till rätta med den ekonomiska orättvisa urostomiopererade drabbas av. Förskrivning av hjälpmedel i form av förbrukningsartiklar till stomiopererade personer, sker på hjälpmedelskort. Rådgivning till patienter med stomi kräver omfattande kompetens. Tillhandahållandet av förbrukningsartiklar bör därför ske på apotek. Regeringen anför i propositionen till lagen om högkostnadsskydd (prop. 1996/97:27), att förbrukningsartiklar för personer med stomi ska subventioneras på samma sätt som läkemedel. Kostnader för förbrukningsmaterial ingår således i läkemedelsförmånen. Detta innebär att de kostnader som en person har på grund av stomi, begränsas till en maximinivå. Förbrukningsartiklar som är nödvändiga för en person som lider av inkontinens ingår inte i högkostnadsskyddet, eftersom artiklarna inte karakteriseras som läkemedelsnära produkter. Det är inte så, som uppges i frågan, att människor som drabbats av inkontinens automatiskt erhåller hjälpmedel i form av förbrukningsartiklar kostnadsfritt från kommunerna eller landstingen. Av hälso- och sjukvårdslagen (HSL) 3 d § tillsammans med 18 c §, följer att landstingen respektive kommunerna är skyldiga att erbjuda förbrukningsartiklar till personer som på grund av allvarlig sjukdom eller efter behandling för inkontinens är i fortlöpande behov av sådana artiklar. Denna skyldighet innebär dock inte att det rör sig om en kostnadsfri förmån. eller kommunen får själva bestämma om de vill ta ut avgifter för förbrukningsartiklar för inkontinens enligt vad som gäller för sjukvård i övrigt. Av 26 a § HSL följer emellertid att den som erlagt för förbrukningsartiklar eller det lägre belopp som har bestämt, därefter är befriad från ytterligare avgifter för förbrukningsartiklar som återstår av , räknat från det första tillfället en avgift erlagts. Kostnadsansvaret för förbrukningsartiklar övergick från staten till landsting och kommuner 1998. Eventuella kostnader för förbrukningsartiklar för en person som lider av inkontinens kan således variera beroende på var i landet den enskilde bor. I betänkandet om den nya läkemedelsförmånen, SOU 2000:86, föreslås att stomiartiklar inte ska ingå i förmånssystemet för läkemedel. Detta föreslås då många andra förbrukningsartiklar inte ingår i högkostnadsskyddet, bl.a. inkontinensartiklar. Regeringen har dock ännu inte tagit ställning till de förslag som förs fram i betänkandet.
frs · GO12295 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:295 om abortregister och bröstcancer Skånberg har frågat mig hur jag avser att "säkerställa denna aspekt på kvinnors hälsa". För mig är det något oklart vad Skånberg menar. Jag tolkar det emellertid så att Skånberg avser möjligheten att utföra forskning kring eventuella hälsorisker i samband med abort. I frågan har Skånberg citerat ur mitt svar på en tidigare fråga om risk för bröstcancer efter abort. Det framgår klart av mitt svar att citatet, "detta är något som vi noga följer genom den statistik som vid tar fram", syftar på ökningen av antalet aborter bland unga kvinnor och ingenting annat. I den nu aktuella frågan kopplas citatet till en mening om risken att få bröstcancer för kvinnor som genomgått abort. Jag har i olika sammanhang uttalat att jag anser att uppgift om abort inte ska finnas med i patientregistret. Forskning i syfte att utröna eventuella hälsorisker i samband med abort får då ske med andra metoder, exempelvis i form av intervjustudier.
frs · GO12297 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:297 om social snedrekrytering i högskolan har frågat mig om regeringen planerar några åtgärder för att minska den sociala snedrekryteringen till högskolan. Andelen unga från hem utan studietraditioner som studerar på högskolan är större . siffror visar att den sociala snedrekryteringen, efter att ha legat stilla , nu sjunker, även om det går alldeles för sakta. undersökningar visar att ungefär hälften av studenterna vid landets universitet och högskolor har en icke-akademisk familjebakgrund. finns mer än 150 000 studenter i högskolan vars båda föräldrar saknar högskoleutbildning. Det gör högskolan till en betydelsefull rörlighet, även om det är betydligt vanligare att barn till högskoleutbildade söker sig till högskolan än att ungdomar med arbetarbakgrund gör det. Den viktigaste förklaringen till den minskande snedrekryteringen är utbyggnaden av högskolan i hela landet. Under perioden 1997@2003 tillförs universiteten och högskolorna resurser för närmare 100 000 nya permanenta platser. Högskolan befinner sig således i ett expansionsskede. I budgetpropositionen för har regeringen angett att det långsiktiga målet för 2000-talets högskola är att hälften av en ungdomskull ska ha börjat högskolestudier . I samma proposition framhålls att högskolan måste präglas av minskad snedrekrytering och ökad mångfald. För att lyckas med detta måste högskolan bli mycket bättre på att rekrytera fler till studier bl.a. från hem utan studietraditioner. Det ökande antalet utbildningsplatser är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt rekryteringsarbete. Det nya studiestödet som införs med förbättrade villkor i form av högre bidragsdel, pensionsgrundande studiebidrag och högre fribelopp, är en annan viktig del i detta arbete. Att minska den sociala och etniska snedrekryteringen är en fråga om rättvisa men också om kvalitet. beslöt regeringen att tillkalla en särskild utredare som fick i uppdrag att lämna förslag till åtgärder inom högskolan för att öka mångfalden i högskolan. Utredaren skulle också ge förslag till åtgärder för att stödja nya grupper av studerande i högskolemiljön. Utredaren har redovisat sina förslag i betänkandet Mångfald i högskolan @ Reflektioner och förslag om social och etnisk mångfald i högskolan (SOU 2000:47). Betänkandet har @ tillsammans med en inom upprättad promemoria med förslag till åtgärder avseende rekrytering samt en skrivelse från om tillträde till högre utbildning @ remissbehandlats. Remisstiden gick ut . Jag avser att föreslå regeringen att överlämna en proposition till med förslag till åtgärder som bl.a. syftar till att bredda rekryteringen till högskolan.
frs · GO1290 · 2000-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:90 om kirunasvenskarnas öden frågar om jag vidtagit någon åtgärd för att få de s.k. kirunasvenskarnas öden klarlagda. Frågan är delvis att betrakta som en uppföljning av en tidigare fråga, ställd av , och besvarad av utrikesminister . Kirunasvenskarna utgjordes av hundratalet människor som utvandrade från Malmfälten till . För detta ändamål fanns även ett resebidrag från kommun att tillgå. Flertalet av de som lämnade landet återvände emellertid till . Ett tjugotal personer samt deras barn stannade dock kvar och blev samtliga sovjetiska medborgare. Dessa personer gick skiftande öden till mötes varav några uppmärksammas av journalisten i boken . Somliga drabbades av utrensningar och hamnade bl.a. i fångläger. Frågan om kirunasvenskarna har åter aktualiserats framför allt genom att anhöriga vittnat om de olidliga upplevelser deras släktingar gick till mötes. Den har i flera omgångar agerat för att personer som önskade utvandra och återförenas med släkt och vänner i fått ansöka i vederbörlig ordning. Detta redogörs för av utrikesministern i hennes svar på tidigare fråga. I korthet bör framhållas att kunde de första personerna lämna och återvände de allra flesta som så önskade. Så sent som återvände den sista av de kirunasvenskar, som anmält önskemål om att få återvända. Ingen av de kirunasvenskar som finns kvar i har, såvitt regeringen känner till, nekats utresa. Historien om kirunasvenskarnas öden är viktig. Även om kommunismen är på utdöende är den, och förbrytelser i dess namn, i högsta grad en del av 1900-talshistorien. Jag anser det angeläget att skapa klarhet i situationen för de svenskar som stannade kvar i det dåvarande . Denna uppgift ligger i första hand på forskningsvärlden, där finns kunnandet och kompetensen. I detta sammanhang vill jag framhålla de sammanlagt , fördelade , som regeringen anslagit till forskningsprogram om kommunismens brott. Medlen förvaltas av för humanistik och samhällsvetenskap. Genom detta förfarande skapas praktiska förutsättningar för vetenskapsmän och forskare att ansöka om ekonomiska medel för sina uppslag till forskning. Utlysningen av medlen är öppen för alla och föreskriver inte heller bestämda temata. På detta sätt ges möjlighet att, bland många andra uppslag, studera offren för politisk terror i skilda stater och regioner, inte minst under Sovjettiden. Detta är ett betydelsefullt sätt att kasta ljus över centrala historiska skeenden. Genom att bereda möjlighet att undersöka och dokumentera övergrepp i det förgångna ökar vi vår insikt i brott utförda i totalitära lärors namn. Den metoden är också i slutändan sannolikt den bästa vi har för att söka vaccinera oss mot framtida illdåd.
frs · GO1294 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:94 om accessnätet har frågat vad som händer med konkurrensen på accessnätet i efter . Frågan är ställd till näringsminister . I frågan refereras till mötet mellan teleministrarna , varvid ministrarna enades om att de nya reglerna som ger konkurrens på accessnäten ska införas . I frågan refereras också till vad som står i rapporten från mötet (2000/1764) om att förordningen strider mot den svenska grundlagen. Arbetsfördelningen inom regeringen föranleder att det är jag som ska svara på frågan. Vid ministerrådsmötet anförde följande: "är principiellt sett positivt till att bestämmelser om tvingande tillträde till accessnätet införs på EU-nivå och att det sker genom en förordning. Den föreslagna regleringen är emellertid inte förenlig med den svenska grundlagen. avser att verka för att grundlagen ändras så att den blir förenlig med förordningen, men en grundlagsändring kan träda i kraft tidigast . avser inte att reservera sig mot förordningen med anledning härav." Av vad näringsministern har framfört framgår att stöder förslaget. Allmänt gäller att EG-rätten har företräde framför nationell rätt och att detta också gäller grundlagar. Om förslaget till EG-förordning antas kommer rättigheterna och skyldigheterna att börja gälla i medlemsstaterna. Inom regeringen övervägs nu vilka nationella föreskrifter som behövs för att förordningen ska kunna tillämpas i .
frs · GO1298 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:98 om livslångt lärande har frågat skolminister om det i den kommande vuxenutbildningspropositionen kommer att beaktas att studerande kan få studiemedel för högskolestudier under högst tolv terminer, medan ett livslångt lärande aldrig kan begränsas till tolv terminer. Eftersom jag är den i regeringen som har ansvaret för studiestödsfrågorna, ankommer det på mig att svara på frågan. Jag delar naturligtvis frågeställarens och min kollega uppfattning att det livslånga lärandet blir allt viktigare i det moderna kunskapssamhället. Det reformerade studiestödssystem som träder i kraft lägger en god grund för detta. I har vi ett av världens mest förmånliga studiestödssystem som reformeras och blir ännu mer generöst. Då höjs bl.a. den generella bidragsdelen i studiemedlen med till och lånedelen minskar i motsvarande mån. Personer som är och studerar på grundskole- eller gymnasienivå kan få ett studiebidrag som motsvarar av totalbeloppet eller . Oavsett utbildningsnivå kommer personer som är att under vissa villkor kunna få tilläggslån på ca . Studiemedlen blir även pensionsgrundande. En bärande princip i det nya studiestödssystemet är att en alltför stor skuldbörda för den studerande bör undvikas. Det är därför rimligt med vissa begränsningar vad gäller antalet terminer som den enskilde kan få studiemedel. Samhällets resurser är också begränsade. En prioritering måste göras och regeringen har ansett att motsvarande tolv terminer är en rimlig gräns för den generella rätten till studiemedel på eftergymnasial nivå eftersom alla högskoleutbildningar ryms inom denna gräns. har godkänt denna bedömning. Därutöver finns möjligheter att på grundskole- och gymnasienivå få studiemedel i sammanlagt högst elva terminer. Det finns alltså möjligheter att få studiemedel i hela 23 terminer. I den kommande propositionen om vuxnas lärande kommer frågan om vuxenstudiestödets fortsatta inriktning och dimensionering att behandlas. Denna proposition berör dock inte tolvterminersregeln för studiemedel vid studier på eftergymnasial nivå. Det livslånga lärandet är en utbildningspolitiskt central fråga. I det kunskapssamhälle som håller på att utvecklas blir det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Vi måste vara öppna för att inhämta nya kunskaper hela livet. Det måste därför finnas en helhetssyn på utbildningsväsendet som möjliggör studier oavsett var i livet man än befinner sig. Ansvaret för att finansiera det livslånga lärandet kan inte enbart bäras av statsmakterna. Arbetsgivarna har också ett ansvar, liksom den enskilde. Ett arbete med att finna former för att stimulera enskilda att spara till sin egen kompetensutveckling pågår i utredningen om individuellt kompetenssparande. Resultatet av utredningens arbete kommer sedan att utgöra underlag för regeringens fortsatta överväganden i denna fråga.
fr · GO11335 · 2000-12-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:335 av () till statsrådet om elöverkänslighet () har av regeringen fått ett uppdrag rörande elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Kritik har riktats mot RALF:s sätt att hantera frågorna och bl.a. har en anmälan gått till () angående det sätt man genomförde en konsensusomröstning. HO utredde anmälan gick vidare och genomförde konsensusomröstningen och har även presenterat sitt dokument. utredning är nu klar och där konstateras att förutsättningarna för konsensus inte finns och att han också kan förstå att vissa av de påståenden som man skulle ta ställning till vid konsensusomröstningen uppfattats som kränkande. Syftet med uppdraget var att få fram fakta, hur forskningsläget ser ut i och internationellt och att involvera olika meningar i den här svåra och konfliktfyllda frågan. Man kan nu konstatera att detta inte uppfyllts, hänsyn till olika meningar har inte tagits och konflikten kvarstår oförändrad och har t.o.m. förstärkts. RALF:s rapport kan därför enligt min uppfattning inte utgöra underlag för regeringens beslut. Hur avser regeringen att hantera frågan om elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält?
fr · GO11336 · 2000-12-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:336 av () till näringsminister om solenergi Ångströmlaboratoriet vid är främst i världen när det gäller utvecklingen av solenergi. Deras tunnfilmsteknologi är mycket kostnadseffektivare än någon annan solenergi. Vid ett kommersiellt genombrott skulle denna teknik bl.a. kunna lösa en stor del av energiproblemen i den fattiga och solrika delen av världen. Det skulle betyda mycket för utveckling, välfärd och inte minst för klimatfrågorna såväl i den fattiga delen av världen som i i-länderna. Som exempel kan nämnas att tusentals byar i skulle kunna ersätta nuvarande kolbaserade smutsiga energi med denna typ av solenergi till ett betydligt lägre pris. Det är angeläget att omsätter sina forskningstekniska landvinningar i produktion i . Som alltid är den trånga sektorn kapital till pilotprojekt. I verksamhet av den här storleksordningen krävs samarbete mellan staten, näringslivet och forskningen för att komma vidare. Jag vill därför fråga: På vilket sätt avser regeringen bidra till att solenergin i form av tunnfilmsteknologin kan få en kommersiell utveckling?
fr · GO11337 · 2000-12-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:337 av () till utbildningsminister om att stärka servicen till studenterna () har fått kritik. Många studenter har knappt nått fram till serviceenheten, och om de gjort det har det hänt att deras utredning tagit . har CSN själv tagit fatt i problemet och föreslagit en s.k. frontdesk som kan serva studenterna. Detta skulle innebära att studenterna snabbare och lättare får besked om sina ansökningar. En ny serviceenhet skulle kunna läggas på entreprenad. Det har t.o.m. kommit förslag på att den ska läggas i . Utbildningsministern har dock avvisat förslaget och inte tillstyrkt några resurser. Hur tänker utbildningsministern arbeta för att stärka servicen för studenterna?
fr · GO11338 · 2000-12-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:338 av () till socialminister om har mobbning i skolor uppmärksammats. Mobbade barn behöver stöd och hjälp för att komma till rätta med sina liv. Dessa barn löper större risk att drabbas av psykiska problem. Vårt samhälle är i mångt och mycket utformat utifrån vuxna människors behov. Barnen kommer ofta i kläm. Det mest centrala för är att vända på detta perspektiv och sätta barnen först. Att sätta barnen först innebär att respektfullt lyssna på barn och att våga använda deras idéer när samhället utformas. Mot bakgrund av ovanstående är det för mig anmärkningsvärt att regeringen ännu inte presenterat några förslag rörande barnpsykiatri med anledning av slutbetänkandet av utredning Det gäller livet, trots att den presenterades . När avser ministern presentera förslag med anledning av betänkande?