ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO1299 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:99 om hemsändandet av kosovoalbanska flyktingar har frågat mig på vad sätt regeringen kommer att medverka till att vädjan om ett humanitärt och medmänskligt synsätt får styra hemsändandet av de kosovoalbanska flyktingarna. FN-administrationen i Kosovo, , har i ett nytt policypapper vänt sig till de länder som tagit emot kosovoalbaner. UNHCR har deltagit i utarbetandet av dokumentet. Ansvaret för handläggningen av asylärenden ligger hos och vid ett eventuellt överklagande hos . Vid denna prövning bedöms även om vårdbehov eller andra humanitära skäl finns och är av sådan styrka att uppehållstillstånd bör ges i enlighet med gällande praxis. Det är som har ansvar för verkställighet av fattade beslut och som tar ställning till eventuella verkställighetshinder. bedömningar och rekommendationer är självfallet av stor betydelse för utlänningsmyndigheterna i som underlag för deras beslut. Mot denna bakgrund har UD överlämnat policypapper till och . I arbetet med återvändande tillämpar ett individuellt perspektiv. Det står klart att bostadsproblemet i Kosovo är stort och att det är viktigt att omvärlden fortsätter att ge bistånd för att komma till rätta med det. I enskilda fall kan det också i nuvarande läge finnas lösningar på bostadsfrågan. samarbetar aktivt med Sida och enskilda organisationer för att lösa bostadssituationen för återvändande från . Samarbetet befinner sig i ett inledningsskede. har för samordningen av återvändandet personal stationerad i . På plats kan man där samverka inte bara med Sida utan också med andra biståndsgivare och enskilda organisationer som har program för byggande och reparationer av bostäder. Ca 2 700 personer från har återvänt eller efter att ha haft tillfälligt skydd i . Det stora flertalet har gjort det helt på egen önskan. Knappt 4 000 personer som haft tillfälligt skydd här har sökt asyl. T.o.m. september hade knappt 950 asylsökande fått uppehållstillstånd medan drygt 1 100 fått avslag. Bland dem som fått uppehållstillstånd finns serber, romer och andra som inte är av albansk etnisk tillhörighet. Generellt sett kan dessa inte återvända till Kosovo på grund av den utsatta situation de då skulle hamna i. Ca 82 000 personer har återvänt organiserat . och tidigare framförda önskemål om att återvändandet ska ske gradvis och i första hand frivilligt har varit kännetecknande för det organiserade återvändandet från olika länder. Detta har skett genom Internationella , , som har ett etablerat samarbete med och i Kosovo. fortsätter att aktivt delta i internationellt samråd om bl.a. återvändande till Kosovo med andra flyktingmottagande länder, och . De bedömningar som i policypapperet gör av situationen i Kosovo överensstämmer med andra informationer. Det är omfattande och svåra uppgifter har att fullgöra, där en av de viktigaste gäller återvändandet. Som bekant gör stora insatser för att aktivt medverka till återuppbyggnaden av Kosovo och skapa förutsättningar för ett bestående återvändande.
fr · GO11158 · 2000-11-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:158 av () till näringsminister om krockkuddar (airbag) Trafikolyckorna dödar många personer. Man beräknade 1999 att ca 700000 personer dödas i trafiken i världen . I har trafiken totalt dödat ca 64000 personer. Krockkuden har en livräddande funktion som sparar många liv och lidande. För att krockkudden ska skydda behöver den ha en enorm hastighet. För att få denna enorma hastighet utlöses den med krut tillsammans med olika kemikalier. Hastigheten är mindre än halva tiden det tar för ett öga att blinka, eller , och hastigheten i äldre kuddar är högre då man använde mer krut då. De kemikalier som används för att få kudden att utlösas är natriumazid (NaN3), kaliumnitrat (KNO3) och siliziumioxid (SiO2) och dess restprodukter som bildas vid en "smäll" är natriumhydroxid/natrolut/kaustiksoda, kaliumhydroxid/kalilut och kiseldioxid/kvarts. Sodan och luten är två mycket starkt frätande ämnen. Tekniken har gått alldeles för fort fram och de myndigheter som ska bevaka sina respektive områden har inte hängt med. Minst åtta myndigheter är inblandade varav fyra av dem ingår i den arbetsgrupp som bildades på . Min fråga till ministern är vilka åtgärder han ämnar vidta för att arbetsgruppens resultat ska presenteras .
fr · GO11159 · 2000-11-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:159 av () till statsrådet om dröjsmålsränta vid felaktig hantering av Det har kommit till min kännedom att inte betalar dröjsmålsränta på pengar till pensionärer eller sjukskrivna som kassan av olika skäl har dröjt med att utbetala. Detta gäller också när det är fel att pensionären eller den sjukskrivne inte fått rätt summa pengar . Någon laglig grund för vägran att, trots sin felaktiga hantering, betala dröjsmålsränta finns inte. Men själv kan kräva dröjsmålsränta på pengar som folk är skyldiga . hänvisar den drabbade pensionären eller den sjukskrivne att begära skadestånd hos eller Justitiekanslern. Vid skadeståndstalan tillämpas preskriptionsregler. Det kan vara mycket svårt för en enskild person att själv kunna kontrollera att man fått rätt ersättning från . Det gäller framför allt pensioner. Risken är stor att en person inte upptäcker den felaktiga ersättningen förrän preskriptionstiden löpt ut. Då går personen miste om skadestånd. Även privata pensionsgivare, bl.a. SPP, KPA och SPV, erbjuder kollektiva allmänna pensionsförsäkringar. Dessa är, till skillnad mot , skyldiga enligt lag att vid uppenbar försummelse betala dröjsmålsränta. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga: Är socialförsäkringsmininstern beredd att ta ett initiativ så att personer som drabbas av felaktig hantering hos får rätt till dröjsmålsränta?
fr · GO11160 · 2000-11-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:160 av () till finansminister om kärnkraften i I pågår arbetet med två nya kärnkraftverk kallade K2/R4 @ Khmelnitsky2 och Rivne4. kräver finansiell hjälp från väst, som kompensation för nedläggningen av Tjernobyl. Europeiska , , handlägger nu en låneansökan på (mer än ). Projektet är hårt kritiserat av säkerhetsskäl, men också ifrågasatt om det över huvud taget behövs och är ekonomiskt lönsamt. har inlett avvecklingen av kärnkraft och är inne på samma linje. Om i detta läge stöder investeringen i två nya reaktorer binds enorma resurser som annars skulle kunna sättas in för en förnyelsebar energitillförsel. deltar i det europeiska utvecklingsarbetet och investeringar i en hållbar infrastruktur är självklart viktiga, inte minst i f.d. . Europeiska beslut är avgörande vad gäller dessa två reaktorer. Min fråga till finansministern: Avser regeringen att i linje med vår egen avveckling av kärnkraft söka påverka och andra internationella investeringsinstitutioner, när överväger krediter och stöd till reaktorerna i ?
fr · GO11161 · 2000-11-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:161 av () till finansminister om offentlig sektor och tillväxt I en färsk doktorsavhandling konstaterar vid att det finns ett samband mellan en stor offentlig sektor och en relativt sett svagare ekonomisk tillväxttakt. I avhandlingen finns t.o.m. en exakt beräkning av sambandet som säger att om de offentliga utgifternas andel av BNP ökar med en procentenhet minskar den årliga ekonomiska tillväxten . har t.ex. lämnat rekommendationen att det vore gynnsamt för tillväxt om den svenska offentliga sektorn minskades, men har även inhemska forskare kommit till samma slutsats. Vad avser finansministern göra för att minska den offentliga sektorns storlek och därigenom öka ekonomins tillväxtförmåga?
fr · GO11162 · 2000-11-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:162 av () till miljöminister om farliga sjötransporter Återigen har fartygshaverier och utsläpp till havs visat hur stora hoten är mot vår miljö. fick uppleva ett oljeutsläpp som lägger ytterligare börda på ett ömtåligt ekosystem. Utanför franska förliste Ievoli Sun, ett italienskt fartyg med giftiga kemikalier som last. Inte långt från samma plats sjönk Maltaregistrerade oljetankern . Utsläppen från förorsakade en katastrof för fiske och turism och upprensningsarbetet är ännu inte avklarat. Ansvaret för dessa utsläpp och förlisningar är svårt att utkräva med nuvarande regler. har reagerat med kraft och kräver bl.a. ett striktare ägaransvar vid fartygsolyckor. Bäst är som alltid att förebygga katastrofer och utsläpp av olja och andra kemikalier. Säkerhetskraven på de fartyg som fraktar farliga ämnen borde höjas och kontrollen måste uppenbarligen bli hårdare. Som lekman förvånas man över svårigheterna att t.ex. finna vem som är skyldig till utsläppen i . Ett relativt litet innanhav borde vara lättare att kontrollera än världshaven. Många är upprörda och frågar med rätta varför det görs så lite och varför de skyldiga ständigt tycks gå fria. Min fråga till miljöministern: Avser regeringen @ inte minst som är ordförandeland i EU under det kommande halvåret @ bidra till att påverka arbetet med att minska riskerna med transporter av farliga ämnen till havs?
fr · GO11163 · 2000-11-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:163 av () till statsrådet om betalningsanmärkning efter skuldsanering Skuldsaneringslagen har gett svårt skuldsatta människor möjligheter att få rätsida på sin utsatta ekonomiska situation. För den som blir föremål för skuldsanering väntar tuffa år på existensminimum för den skuldsatte och dennes familj. Situationen blir inte lättare av att betalningsanmärkningar som registreras hos kreditupplysningsföretagen medför svårigheter för gäldenären att skaffa bostad, telefon, bankkort och att ingå andra avtal. De första personerna som fick sin skuldsaneringsansökan beviljad är nu klara med sin betalningsplan. Efter fem tuffa år har man sett fram emot att kunna börja ett nytt liv efter avslutad sanering. Många av dessa har emellertid fått förhoppningarna grusade av att betalningsanmärkningen för privatpersoner sitter kvar efter avslutad sanering. Alla kan förstå att detta innebär ytterligare år av svårigheter att ingå olika avtal samt andra påfrestningar för den tidigare skuldsatte. Rimligare vore att dylika betalningsanmärkningar skulle gallras ur registren när skuldsaneringen är avslutad. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att personer som genomgått skuldsanering ska få sina gamla betalningsanmärkningar gallrade ur registren tidigare än vad som är fallet.
fr · GO11164 · 2000-11-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:164 av () till statsrådet om arbetstidsförkortning och pensioner Enligt beräkningar från () skulle en generellt genomförd arbetstidsförkortning kunna få allvarliga effekter på pensionssystemet. Detta även om det är en möjlig löneökning som tas ut i form av minskad arbetstid. Orsaken är att en av grundprinciperna bakom det nya pensionssystemet är att varje inbetald krona ska ge lika stor pensionsrätt. Pensionsrätten avgör sedan hur stor "inkomstpension" man får. Arbetar man mindre @ med mindre lön i kronor som resultat @ så får man mindre i pension. Det kommer även att påverka indexuppräkningen av pensionerna, då denna baseras på utvecklingen av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten per person. Detta innebär att inte bara de som själva får sin arbetstid förkortad kommer att drabbas, utan alla skulle få sämre pension om en generell arbetstidsförkortning genomförs. RFV:s räkneexempel visar att för en 40-åring som har en månadslön på mellan 16000 och 22000kr minskar pensionen med 216kr för varje timme som veckoarbetstiden förkortas. För den som tjänar över taket på 22875kr blir minskningen 355kr för varje timme. För en pensionär som har 9000kr i pension, minskar pensionen med 216kr . Vad avser statsrådet göra för att stoppa en påtvingad arbetstidsförkortning som kan leda till att pensionerna urholkas @ även för dem som inte får ta del av själva arbetstidsförkortningen?
fr · GO11165 · 2000-11-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:165 av () till socialminister om bostadsproblem för synskadade Bristen på studentbostäder är stor på de flesta studieorterna runt om i vårt land. Det är ett stort problem för alla våra studenter. Men det finns en grupp som har särskilt stora problem. Det är alla synskadade. Bristen slår extra hårt mot denna grupp. De behöver få tillgång till sin bostad före terminsstarten för att t.ex. lära känna vägen till studieplatsen. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att stödja synskadade studenter att snabbare lösa bostadsproblemet?
fr · GO11166 · 2000-11-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:166 av () till socialminister om läkemedelsbiverkningar Utvecklingen av nya läkemedel går snabbt och alltfler preparat finns i omlopp. I de flesta fall är de till stor nytta för patienten men ofta uppstår ändå mer eller mindre allvarliga biverkningar. Den förskrivande läkaren har till ansvar vid misstanke om biverkan anmäla detta till . I den senaste sammanställningen av läkemedelsbiverkningar konstaterar att antalet anmälda biverkningar gått ned och lämnar som en förklaring att det förmodligen beror på den "ökade belastningen på sjukvården och därmed nedprioritering av biverkningsrapporteringen". Det har även visat sig att hälften av alla läkemedel som säljs i används fel enligt , apotekschef i . har Kilen (och Hälsa) en unik databas för patientrapporterade biverkningar som hotas på grund av bristande ekonomiska resurser. Jag vill fråga socialministern: Vad avser regeringen göra för att säkra biverkningsrapporteringen av läkemedel mot bakgrund av ovanstående?
fr · GO11167 · 2000-11-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:167 av () till statsrådet om kosovoalbanerna En presenterad pekar på det orimliga i att kosovoalbanerna ska åka tillbaka. Det är inte humant att skicka tillbaka människor till Kosovo. Det saknas ordentliga bostäder, el och vatten. Stora delar är fortfarande i ruiner. Att komma tillbaka till ett samhälle i kaos kräver stor psykisk styrka. De som verkligen vill åka tillbaka och vara med i återuppbyggandet bör naturligtvis få hjälp och ekonomiskt stöd att återvända till sitt hemland. Men skickar även tillbaka människor som är i mycket dåligt skick, barn och vuxna som bär på stora trauman. Några har t.o.m. tvångsvårdats på grund av självmordsrisk. Många av dem som ska skickas tillbaka har dessutom läkarintyg på att deras psykiska tillstånd är dåligt och ändå får de inte stanna. Är detta verkligen en human flyktingpolitik? anser att i första hand bör de människor som ansökt om uppehållstillstånd få permanent uppehållstillstånd, i andra hand bör deras tillfälliga tillstånd förlängas över vintern och ska de få adekvat hjälp. är den myndighet som fattar beslut i ärendet. anser att regeringen bör verka för att inte fler kosovoalbaner sänds tillbaka över vintern. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser ministern att verka för att kosovoalbanerna får stanna över vintern i ?
fr · GO11168 · 2000-11-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:168 av () till statsrådet om kvaliteten i informationen om premiepensionsfonder Efter många turer har svenskarna äntligen fått tillfälle att förfoga över en del av sin pension och själva välja hur den ska förvaltas. Det är en positiv och viktig reform som också förtydligar sambandet mellan inbetalda medel och den egna pensionen. Just därför att frågan är så viktig förtjänar den också en seriös behandling från det offentligas sida för att möjliggöra för människor att göra informerade och medvetna val. har vi sett att det kan vara svårt. I PPM:s katalog över fonder är det svårt att se hur stora avgifterna, inklusive courtage och andra dolda avgifter, blir. Det är näst intill omöjligt att ur beskrivningarna läsa sig till vilken placeringsstrategi fonderna tillämpar. Att fonder eftersträvar en avkastning över genomsnittet är måhända bra, men inte särskilt upplysande. I förening med den förhållandevis korta tid som funnits för valen har det naturligtvis för många blivit en näst intill omöjlig uppgift. Det är rimligt att lärdomarna av detta tas till vara så att PPM framgent förbättrar information och möjligheter för medborgarna att göra medvetna val. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka kvaliteten i informationen till de som väljer premiepensionfonder?
fr · GO11169 · 2000-11-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:169 av tredje vice talman () till finansminister om fördröjt svar inlämnade jag en fråga till finansministern angående beskattningen av överskottsmedel från SPP. Frågan skulle ha besvarats . Det datumet meddelade emellertid finansministern att svaret skulle dröja till . När svaret ankom gick det ut på att finansministern ej är "beredd att lämna något besked i denna fråga". När är finansministern redo att ge besked om huruvida han är beredd att vidta åtgärder för att undvika att löneskatten tas ut två gånger på samma pensionspengar?
fr · GO11170 · 2000-11-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:170 av () till näringsminister om regler för EU-moped Förväntningarna inför då nya regler för mopeder i infördes var stora. Branschen förutspådde en fördubbling av mopedförsäljning med den nya EU-moppen. Intresset för EU-mopeden är fortfarande stort enligt som är ansvarig myndighet för såväl utbildning som examination av det nya förarbeviset. Däremot är intresset för att utbilda sig svagt på grund av krångliga regler och dyra mopeder där priset ligger över 20000kr. Det är inte bara trafikskolor som får anordna utbildningen för förarbevis. Även privatpersoner, studieförbund och motororganisationer får bedriva utbildning. Det krävs av utbildaren att man ska vara och ha mc-körkort. I hela landet finns bara tolv ställen som har tillstånd att utbilda på EU-moped och elva ställen där man har examinationstillstånd. På vissa håll i landet är det svårt att hitta någon som utbildar och t.ex. i södra skogslänen @ , och finns ingen utbildare . Det enklaste sättet att skaffa sig ett förarbevis för EU-moped klass 1 är att ta ett traktorkort. Det kan inte ha varit lagstiftarens mening att ungdomarna i glesbygden ska skaffa sig ett traktorkort innan de kan köra EU-moped. I så fall blev 15-åringarnas drömfordon bara en dröm tills man fyller . Vad avser näringsministern att göra för att förenkla reglerna för både utbildare och ungdomar som vill skaffa sig ett förarbevis för EU-moped?
fr · GO11171 · 2000-11-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:171 av () till socialminister om tobaksreklam Tobaksbolaget har väckt uppmärksamhet med att marknadsföra cigaretter genom att anordna release-partyn för ungdomar i . Där lanserades en ny cigarettask inför 800 speciellt inbjudna ungdomar. Den här sortens party har även förekommit i och i . Aktiviteterna kan innebära brott mot tobakslagen och aktualiserar behovet av en översyn av bestämmelserna om tobaksreklam. stadgar tobakslagen att viss reklam (främst annonsering i pressen) är förbjuden, medan övrig marknadsföring ska ske med iakttagande av s.k. särskild måttfullhet. Måttfullhetskravet innebär i sin tur också att vissa reklamformer @ t.ex. utomhusreklam @ är förbjudna. I andra fall är det dock ofta mycket svårt att avgöra hur kravet på måttfullhet ska tolkas. Regeringen framlade en proposition om indirekt tobaksreklam. Den baserades på ett EU-direktiv som emellertid nu ogiltigförklarats av varmed propositionen drogs tillbaka. Propositionen innehöll emellertid inte enbart ett förslag till förbud mot indirekt tobaksreklam, utan också ett förslag till förtydligande och skärpning av reglerna för direkt tobaksreklam. Mot bakgrund av den nu aktuella marknadsföringen, vill jag fråga socialministern: Avser regeringen att föreslå en skärpning av förbud mot direkt tobaksreklam i enlighet med förslaget i den tidigare propositionen, eller planeras andra restriktioner som effektivt och kan bromsa marknadsföringen av tobak?
fr · GO11172 · 2000-11-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:172 av () till socialminister om rättsskydd för personer med demens har gjort en enkät bland sina lokalavdelningar som visar att det i 25 kommuner förekommer att patienter med diagnosen demens blir inlåsta och lämnade utan personal. , docent i juridik och verksam vid , säger till TT att inte ens uppfyller de minimikrav som ställer på det här området. Ett problem är att det inte finns någon rättslig reglering av det tvång som förekommer i vården av demenssjuka. Ingen domstol kan pröva om det gått rätt till när någon berövats friheten. Vilka åtgärder tänker socialminister vidta för att stärka rättsskyddet för personer med diagnosen demens?
fr · GO11173 · 2000-11-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:173 av () till statsrådet om hemkunskap och konsumentkunskap i disputerade med avhandlingen begins at home @ Utbildning om och för hemmet som medborgarfostran. Avsikten var att bidra till diskussionen om hur skolan kan främja den aspekt av värdegrunden som i Lpo94 uttrycks som "jämställdhet mellan kvinnor och män". Avhandlingen tar upp relationen utbildning och demokrati samt jämställdhet som medborgarfostran och antyder att hemmet har marginaliserats vad gäller fokus på jämställdhetsarbetet. I Lpo94 nämns endast hemmet i ett sammanhang, nämligen att hem och skola ska svara för barnets fostran. Förslaget om ämnet barn- och ungdomskunskap i förarbetena till Lpo94 genomfördes aldrig. Utbildning om och för hemmet är en viktig medborgarutbildning för alla elever. I Lpo94 föreskrivs att "Skolan ansvarar för att varje elev som lämnar träningsskolan har utvecklat sin förmåga att medverka i och försöka ta ansvar för återkommande aktiviteter i sitt dagliga liv samt att använda färdigheter och känna till regler som gör det lättare att fungera i vardagslivet". Detta borde gälla för hela . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att i skolan stärka hemmets roll i en demokratisk medborgarfostran?
fr · GO11174 · 2000-11-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:174 av () till statsrådet om friskolor När de nuvarande reglerna för bidrag till friskolor infördes sades det att kommunala och fria skolor skulle verka på lika villkor. Så har det inte blivit. De kommunala bidragen blir ofta föremål för förhandlingar, med godtyckliga resultat. Grundproblemet är att kommunerna både är finansiärer av och konkurrenter till friskolorna. Många kommuner gör sitt bästa för att hindra framväxten av friskolor @ helt i strid med intentioner. kommun har sagt nej till snart sagt alla ansökningar om att få öppna friskolor , men har sedan körts över av . Det säger sig självt att om en kommun inte vill ha friskolor, så kommer den heller inte att vara intresserad av att skapa goda förutsättningar för deras verksamhet. Ett sätt att försvåra för friskolorna är att använda plan- och byggärenden på ett så fyrkantigt sätt att verksamheter äventyras. I brottas med att finna nya lokaler för sin verksamhet. Kommunen har varit lika ointresserad av att bevilja skolan nödvändiga tillstånd för de lokaler skolan själv har funnit, som av att hjälpa skolan att finna andra lämpliga lokaler. Den fria skolan särbehandlas negativt jämfört med kommunens egna skolor. Kommunen har ett ansvar för att alla barn ska kunna gå i goda skolor. Barn i friskolor ska inte behöva ta skada av ideologiskt betingat friskolemotstånd. Vad avser skolministern göra för att tillse att kommunerna inte särbehandlar friskolor negativt, inte minst vad avser plan- och byggfrågor?