ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO1262 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:62 om ägarlägenheter har frågat mig om jag tänker föra upp frågan om ägarlägenheter högre upp på dagordningen så att det ofördröjligen blir möjligt att införa ägarlägenheter. Som framgår av fråga har en utredning redan fått i uppdrag att lämna förslag till en civilrättslig lagreglering om ägarlägenheter (se dir. 2000:27). Utredningen, som har antagit namnet ägarlägenhetsutredning (Ju 2000:04), ska enligt direktiven redovisa uppdraget . Den sittande utredningen måste givetvis ges rimliga möjligheter att utarbeta ett fullgott förslag. Frågan om ett system med ägarlägenheter bör införas kräver omsorgsfulla överväganden. Det kan också antas att själva lagregleringen rymmer åtskilliga svåra frågor. Det finns därför inte anledning att ändra i det tidsschema som gäller för utredningens arbete.
frs · GO1263 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:63 om förebyggande arbete för att förhindra smittsamma könssjukdomar har frågat mig hur jag avser arbeta för att förhindra spridning av smittsamma könssjukdomar. Den utvecklingstrend som innebär att antalet fall av bl.a. klamydia ökar och då särskilt i de yngre åldersgrupperna är oroväckande. har haft regeringens uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell handlingsplan för sexuellt överförbara sjukdomar (STD) och hivprevention. Institutet överlämnade sina förslag till regeringen och dessa bereds . Regeringen har för avsikt att återkomma till i dessa frågor. kan nämnas något om det arbete som bedrivs inom våra myndigheter på området. Exempelvis har på regeringens uppdrag tagit fram rapporter som visar på ungdomars sexualvanor och hur dessa har förändrats . har i ett regeringsuppdrag visat på ungdomsmottagningarnas arbete med att förebygga STD och oönskade graviditeter. tittade särskilt på hur man bättre skulle kunna nå ut till de unga männen med information. Båda dessa rapporter bereds inom . () har ett ansvar att följa utvecklingen av smittsamma sjukdomar. Uppgifter om utvecklingen presenteras i kvartalsvisa rapporter. Denna rapportering ger oss möjlighet att noga följa utvecklingen av olika smittsamma sjukdomar, däribland samtliga STD. , som har till uppgift att ta fram mål och strategier för hälsoutvecklingen, behandlar även åtgärder för att förhindra ökad smittspridning av STD. När det gäller särskilda medel till förebyggande av hiv har regeringen i budgetpropositionen för föreslagit att ska tilldelas ca för insatser mot aids. Detta är samma belopp som . När det gäller medel för hivpreventivt arbete i storstadsregionerna kommer särskilda medel att tillföras storstäderna för detta ändamål även .
frs · GO1264 · 2000-10-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:64 om vägskyltning har frågat mig när regeringen har för avsikt att fatta beslut som ger småföretag och attraktioner bättre legala möjligheter till skyltning längs våra vägar. Som beskriver i frågan gav in ett förslag till en ny vägmärkesförordning. Förslaget har därefter remissbehandlats och bereds vidare i . Det är ännu för tidigt att säga när regeringen kan komma att fatta beslut i anledning av det omfattande förslaget.
frs · GO1265 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:65 om situationen i har frågat mig vad jag avser göra inom EU och FN för att skapa möjligheter att påverka den etiopiska regeringen när det gäller respekten för mänskliga rättigheter (MR). Låt mig inleda med att konstatera att det förekommer brott mot de mänskliga rättigheterna i . Landets etniska och språkliga mångfald är en återkommande källa till konflikter. Pluralismen har dock tilltagit och flera enskilda organisationer, oppositionspartier och oberoende tidningar granskar och kritiserar den politiska utvecklingen, inte minst på MR-området. är aktivt på flera plan för att främja respekten för mänskliga rättigheter. Bilateralt, och inom ramen för EU, för en kontinuerlig politisk dialog med om MR-frågor, särskilt vad gäller kvinnors, barns, flyktingars och krigsfångars rättigheter. Genom det svenska utvecklingssamarbetet samarbetar med för att stärka kapaciteten inom rättssystemet. Stöd utgår också till enskilda MR-organisationers verksamhet, t.ex. upplysning, rådgivning och utbildning. I samband med parlamentsvalet gav stöd för att främja en öppen och fri debatt. Fyra svenska riksdagsledamöter besökte före valet. Sida har avsatt särskilda medel för att främja MR och demokrati i . är vidare stor bidragsgivare till Internationella Röda Korset som främjar den humanitära rätten och arbetar med flyktingar och krigsfångar i både och . FN arbetar tillsammans med andra givare, däribland , för att stärka parlamentet och stödja inrättande av en och en . FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter avser öppna ett särskilt MR-kontor i . Mer kan givetvis göras av såväl etiopiska myndigheter som landets internationella samarbetspartners för att främja en positiv utveckling. Det finns anledning att ytterligare söka stärka vårt engagemang på området och stödja strävanden som syftar till att säkerställa respekt för mänskliga rättigheter.
frs · GO1266 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:66 om stadsskytteutbildning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta, med anledning av riksdagsbeslutet, för att skapa klarhet i frågan om var utbildning av stadsskytteförband ska äga rum. Det riksdagsbeslut syftar på är det som fattades med anledning av regeringens proposition Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Jag har svarat på en liknande fråga (fråga 2000/01:36). I svaret till henne anförde jag följande. Regeringen prövade lokaliseringen av utbildning av förband för strid i storstadsområden, s.k. stadsskytteförband, i propositionen Det nya försvaret . Regeringen anförde att produktionsförutsättningarna för utbildning av stadsskytteförband och militärpoliser är goda i . Den nuvarande utbildningen av dessa förband bör därför, anförde regeringen i propositionen, bibehållas i . Regeringen pekade också på betydelsen av att det i genomförs utbildning av förband, såsom stadsskytteförband, för huvudstadens försvar. Vid sin behandling av propositionen sade försvarsutskottet i sitt betänkande att utskottet inte har någon erinran mot vad regeringen anfört om att utbildningen av stadsskytteförband ska bibehållas i . När det gäller förmåga till strid i storstadsmiljö med mekaniserade förband @ framför allt arméstridskrafternas markstridsförband och marinstridskrafternas amfibieförband @ har jag erfarit att Försvarsmaktens inriktning är följande. Inom Försvarsmaktens högkvarter diskuteras en riksanläggning, i första hand vid /, för sådan utbildning. En kostnadsutredning ska vara klar . Därefter kommer Försvarsmakten att ta fram förslag i fråga om en riksanläggning. Jag och regeringen har ingen annan uppfattning i fråga om utbildningen av stadsskytteförband än den vi redovisade i propositionen Det nya försvaret. Därför blir också mitt svar till detsamma som till .
frs · GO1267 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:67 om framtiden för militärhögskolorna har frågat mig när jag avser återkomma till med förslag om placering av landets militärhögskolor. har regeringen och Försvarsmakten vid ett flertal tillfällen övervägt frågan om dimensioneringen av den grundläggande officersutbildningen inom Försvarsmakten och därmed också antalet militärhögskolor. Regeringens inriktning har varit och fortsätter att vara att slutbetänkande bör avvaktas. ska behandla framtida personalvolymer och därmed antalet utbildningsplatser vilket har avgörande betydelse för frågan om militärhögskolorna. Tidpunkten när utredningen ska redovisa resultatet av sitt arbete har ändrats till . Regeringen bedömer därför att tillräckligt underlag finns för att återkomma till i propositionen inför försvarsbeslutet i denna fråga. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att de personella konsekvenserna av den omstrukturering som inletts är betydande och att alla problemområden inte kunnat förutses. Regeringen gör också bedömningen att det försvarsbeslut som ska fatta 2001 kommer att kunna grundas på ett personalförsörjningssystem som ger Försvarsmakten de personella resurser som de av fastlagda uppgifterna kräver och detta inkluderar även frågan om militärhögskolorna.
frs · GO1268 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:68 om miljösanktionsavgifter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra lagen så att myndigheterna får möjlighet att efterskänka miljösanktionsavgifter. Jag har i tidigare frågesvar, senast till , framhållit att jag anser det utomordentligt viktigt att företagen följer miljökraven och att tillsynsmyndigheterna tillämpar som den är avsedd att tillämpas, så att tillsynen och sanktionssystemet kan fylla sin roll. När det gäller frågan om möjlighet för myndigheterna att efterskänka miljösanktionsavgifterna så vill jag hänvisa till bestämmelsen i 30 kap. 1 § som säger att miljösanktionsavgift inte ska tas ut om det är uppenbart oskäligt. Det finns således en möjlighet att besluta om att inte föra på någon avgift. Något behov av att därutöver införa en möjlighet att efterskänka avgiften synes därmed inte föreligga.
frs · GO1269 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:69 om tortyr har ställt frågan om hur jag avser att stödja världsomfattande kampanj mot tortyr som inleddes . Arbetet för mänskliga rättigheter är en prioriterad fråga i den svenska utrikespolitiken. Dit hör inte minst kampen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Trots ett internationellt förbud förekommer fortfarande ett systematiskt bruk av tortyr sanktionerad av makthavarna i ett skrämmande stort antal länder. I ytterligare många länder tolereras bruket av tortyr och de politiskt ansvariga underlåter att vidta de nödvändiga åtgärderna för att bringa denna praxis till ett stopp. Den uppfattning är att inga former av tortyr eller annan grym eller förnedrande behandling någonsin kan accepteras. Jag delar Amnestys uppfattning att förekomsten av tortyr eller annan omänsklig behandling är en fråga som måste ägnas ökad internationell uppmärksamhet. är redan aktivt engagerat i dessa frågor. Vi deltar aktivt i arbetet i och kommission för de mänskliga rättigheterna för att uppmärksamma förekomsten av tortyr och för att förmå regeringar att ta sitt ansvar. Vi stöder särskilde rapportör i dennes arbete samt samarbetar nära med mot tortyr och för förhindrande av tortyr. Vi försöker driva på i förhandlingarna om tillkomsten av ett protokoll till FN:s konvention mot tortyr, vars syfte är att skapa internationella besöksmekanismer av ett slag som redan finns inom . kommer att fortsätta att aktivt verka mot alla former av tortyr, både multilateralt och bilateralt, under det svenska ordförandeskapet i EU och genom stöd till enskilda organisationer. Vi anser att det i varje land ska finnas såväl nationell lagstiftning som förbjuder bruket av tortyr, som effektiva mekanismer för att förhindra och beivra sådana övergrepp. Regeringen välkomnar kampanj och ställer sig bakom dess uppmaning att arbeta för en tortyrfri värld.
frs · GO1271 · 2000-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:71 om järnvägsutbyggnad har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att ett antal järnvägslänkar i ska kunna realiseras i närtid. Det gäller järnvägen mellan och , ett förbigångsspår mellan och samt en utbyggnad av . Enligt stomnätsplan som fastställdes skulle den södra delen av och påbörjas , och övriga nämnda järnvägar efter 2002. Stomnätsplanen innehöll dock många projekt av den tioåriga planperioden. De medel som avsatt för järnvägsutbyggnader har legat på en lägre nivå varför det uppkommit en eftersläpning i förhållande till stomnätsplanen. Medelstilldelningen prövas i det årliga budgetarbetet.
frs · GO1272 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:72 om Annetorpshemmet i har frågat mig om jag avser att ta några initiativ till att få till stånd en omprövning av beslutet att avveckla Annetorpshemmet. konstaterar i sin rapport till regeringen att boendet vid Annetorpshemmet inte uppfyller de krav som bör ställas på kvaliteten i bostad med särskild service enligt LSS. Enligt har bostäderna institutionsprägel med bristande integrering. Det bor 25 personer på området där det också finns annan omfattande vårdverksamhet, bl.a. daglig verksamhet samt gruppbostäder för barn och vuxna. uppföljning visar att personer med utvecklingsstörning, oavsett ålder och grad av funktionsnedsättning, har fått en ökad livskvalitet efter att ha flyttat ut från vårdhem till gruppbostad eller annan boendeform. Resultatet visar att ett negativt ställningstagande från anhöriga inför flytten genomgående har förändrats till en positiv inställning när den utvecklingsstörde etablerat sig i sin nya bostad. Jag avser inte att ta några initiativ för att ändra beslutet om Annetorpshemmet. Däremot anser jag att det är av yttersta vikt att utflyttningen planeras på ett sådant sätt att de boende och deras anhöriga blir delaktiga och har inflytande över planeringen vart man ska flytta och hur den nya bostaden utformas. En noggrann individuell planering för var och en som bor på vårdhemmen är en förutsättning för att utflyttningen ska leda till bättre villkor.
frs · GO1273 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:73 om insulin till människor med diabetes har frågat mig vad jag avser att göra för att människor med diabetes även får kostnadsfri tillgång till insulin och testmaterial. Bakgrunden till frågan är de förslag som har lagts fram i betänkandet SOU 2000:86, Den nya läkemedelsförmånen. Betänkandet ska sändas ut på en bred remiss och beredas inom . Regeringen avser att lägga fram en proposition till .
frs · GO1274 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:74 om klientens ställning inom har frågat om jag avser att vidta åtgärder så att klienter som söker hjälp hos omfattas av samma typ av säkerhet och skydd som en patient inom sjukvården. Frågan gäller tillsynen över . Det är riktigt att lagstiftningen ser olika ut när det gäller tillsynen över hälso- och sjukvården respektive . Den statliga tillsynen över hälso- och sjukvården är mer reglerad och ger tillsynsmyndigheten större befogenheter än tillsynen över . Länsstyrelserna kan visserligen tillgripa olika åtgärder för att komma till rätta med missförhållanden inom hem för vård eller boende samt i enskilda verksamheter men motsvarande möjligheter finns inte när det gäller kommunens övriga socialtjänstverksamhet. En effektiv och slagkraftig tillsyn är viktig för att bevaka den enskildes rättssäkerhet och lagligheten i verksamheter men också för att uppnå en likvärdig verksamhet över hela landet. har haft i uppdrag att se över en rad frågor som rör socialtjänstlagen och uppgifter. Uppdraget gällde bl.a. att lämna förslag för att förbättra tillsynen. Utredningen har föreslagit att tillsynsmyndigheterna ges ökade befogenheter motsvarande vad som gäller för hälso- och sjukvården. Frågan bereds inom . Det är också angeläget att insatser i större utsträckning kan baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet. För att på ett mer systematiskt sätt nå en god kunskap om verksamheten och dess effekter för enskilda har regeringens uppdrag att utforma ett förslag till program för nationellt stöd till kunskapsutvecklingen inom . Förslaget kommer att överlämnas till .
frs · GO1276 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:76 om kriminalisering av organisationer som gömmer flyktingar och 80 om kriminalisering av organisationer som skyddar flyktingar har frågat justitieministern om vilka åtgärder den avser att vidta när den övertar ordförandeskapet för EU för att se till att ett franskt förslag om regler mot olaglig inresa och vistelse avförs från dagordningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har ställt en fråga till mig om regeringen i de fortsatta EU-förhandlingarna om detta förslag avser att verka för att humanitärt skyddande av flyktingar undantas från de nya reglerna. Med hänsyn till att frågorna är så likartade väljer jag att ge ett gemensamt svar. har under sitt ordförandeskap tagit initiativ till att utarbeta förslag till rambeslut och direktiv om åtgärder mot människosmuggling. På många punkter överensstämmer det franska förslaget med svenska ståndpunkter men innehåller också förslag om vidare ansvarsregler än de svenska. Syftet med dessa åtgärder är att bekämpa den grova typ av organiserad brottslighet som människosmuggling utgör. Från svensk sida har vi i skilda sammanhang förklarat att vi gärna ser gemensamma initiativ, inom och utom EU, för att motverka människosmuggling. Arbetet med det franska förslaget har just börjat och det är ännu svårt att bedöma om och när initiativet leder fram till förslag som kan presenteras för ministerrådet. har, liksom andra länder, motsatt sig de delar i förslaget som kunde innebära kriminalisering av humanitära handlingar. Jag vill understryka att regeringen inte har några planer på att kriminalisera organisationer eller enskilda som utan vinstsyfte gömmer utlänningar som fått avslag på sin asylansökan. Det är dock straffbart att i vinstsyfte gömma personer som vistas här olagligt.
frs · GO1277 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:77 om bötesansvar för transportörer har frågat mig vilka åtgärder den planerar att vidta som ordförandeland för EU för att ett franskt direktivförslag om transportörsansvar i sin helhet definitivt ska avföras från EU:s dagordning. har under sitt ordförandeskap tagit initiativ till att utarbeta förslag till direktiv om gemensamma regler för transportörsansvar. har i likhet med andra europeiska länder regler om transportörsansvar. I arbetet att harmonisera utlänningsrätten och reglerna för gränskontroll inom EU, finns det därför skäl att uppmärksamma transportörsansvaret. Det är betydelsefullt att även flygbolag och andra transportföretag tar ett ansvar i arbetet att motverka illegal immigration. Reglerna om transportörsansvar spelar en viktig roll i detta sammanhang. Transportörsansvaret får dock inte utformas på ett sätt som strider mot våra åtaganden att ge skydd åt flyktingar. Arbetet med det franska förslaget har just börjat och det är ännu svårt att bedöma om och när initiativet leder fram till förslag som kan presenteras för ministerrådet.
frs · GO1278 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:78 om humanitära insatser för palestinier har ställt en fråga till utrikesministern angående humanitära insatser för palestinier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. är djupt oroat över den senaste utvecklingen i regionen med det allvarliga hotet mot fredsprocessen, vilket framgår av mitt och utrikesminister pressmeddelande . Det ordinarie biståndet till /uppgår till . Utvecklingssamarbetet har som huvudmål att främja en fredlig utveckling, vilket ska ske genom direkt stöd till fredsprocessen samt stöd till att främja de ekonomiska och sociala förutsättningarna för en fredlig utveckling och till insatser för demokrati och mänskliga rättigheter. En ny landstrategi för de kommande fem åren utarbetas och förväntas föreligga . Det humanitära läget på och är mycket kritiskt. Inom sjukvården råder det akut brist på sjukvårdsutrustning och ambulanser. ställer därför upp med humanitärt bistånd som kanaliseras genom svenska frivilligorganisationer och UNRWA @ för de palestinska flyktingarna. är den tredje största givaren till UNRWA med ett ordinarie bidrag på för . Genom årsbidraget till bidrar med till /och till för humanitära insatser. Med anledning av den senaste tidens oroligheter har ett särskilt stöd på beviljats för organisationens verksamhet vid tre olika medicinska rehabiliteringscentrum på och i . Därutöver har Sida fattat ett beslut om ett extra bidrag på till UNRWA för akuta sjukvårdsinsatser. Dessa organisationer har både lång erfarenhet av arbete i regionen och fungerande infrastruktur på plats. Hjälpen kan därför komma de behövande till godo . har således redan innan den senaste tidens händelser ett starkt humanitärt engagemang i /. Som redogjorts för ovan reagerade regeringen och Sida med finansiellt stöd , framför allt till akutsjukvården. Regeringen följer noggrant den humanitära utvecklingen och har beredskap för ytterligare insatser om behov uppstår.
frs · GO1279 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:79 om assyriernas situation har frågat mig vad regeringen gör för att bättre uppmärksamma den syrianska/assyriska kristna minoritetens situation i . Jag instämmer i bedömning av situationen för de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa i och konstaterar att den alltjämt är otillfredsställande. Även har i sina rapporter om anpassning till EU kritiserat situationen för de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa, inte minst vad gäller möjligheten att bedriva undervisning i sina trosläror. status som kandidatland för EU-medlemskap kommer att ställa stora krav på anpassning från sida för att man ska kunna uppfylla Köpenhamnskriterierna. Ett av de viktigaste kraven gäller respekt för och skydd av minoriteter. De assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa, liksom andra religiösa minoriteter, ska givetvis ha möjlighet att utöva sin religion och få kunskap om sin historia och sina traditioner var de än bor. Dessa grundläggande principer slås fast i en rad internationella instrument som behandlar nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, bl.a. FN:s deklaration om nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter . skrev under FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och det är min starka förhoppning att denna fullt ut ska tillämpas, inte minst vad gäller respekt för och skydd av minoriteter. Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra minoriteternas ställning i enlighet med internationella åtaganden.
frs · GO1280 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:76 om kriminalisering av organisationer som gömmer flyktingar och 80 om kriminalisering av organisationer som skyddar flyktingar har frågat justitieministern om vilka åtgärder den avser att vidta när den övertar ordförandeskapet för EU för att se till att ett franskt förslag om regler mot olaglig inresa och vistelse avförs från dagordningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har ställt en fråga till mig om regeringen i de fortsatta EU-förhandlingarna om detta förslag avser att verka för att humanitärt skyddande av flyktingar undantas från de nya reglerna. Med hänsyn till att frågorna är så likartade väljer jag att ge ett gemensamt svar. har under sitt ordförandeskap tagit initiativ till att utarbeta förslag till rambeslut och direktiv om åtgärder mot människosmuggling. På många punkter överensstämmer det franska förslaget med svenska ståndpunkter men innehåller också förslag om vidare ansvarsregler än de svenska. Syftet med dessa åtgärder är att bekämpa den grova typ av organiserad brottslighet som människosmuggling utgör. Från svensk sida har vi i skilda sammanhang förklarat att vi gärna ser gemensamma initiativ, inom och utom EU, för att motverka människosmuggling. Arbetet med det franska förslaget har just börjat och det är ännu svårt att bedöma om och när initiativet leder fram till förslag som kan presenteras för ministerrådet. har, liksom andra länder, motsatt sig de delar i förslaget som kunde innebära kriminalisering av humanitära handlingar. Jag vill understryka att regeringen inte har några planer på att kriminalisera organisationer eller enskilda som utan vinstsyfte gömmer utlänningar som fått avslag på sin asylansökan. Det är dock straffbart att i vinstsyfte gömma personer som vistas här olagligt.
frs · GO1281 · 2000-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:81 om apoteksmonopolet har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att avskaffa apoteksmonopolet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen konstaterade i proposition 1998/99:106 om vissa ändringar i läkemedelsförmånen m.m. att det inte är aktuellt att förändra ensamrätten för att bedriva detaljhandel med läkemedel. Jag ser nu inte skäl att ändra denna uppfattning.