frs · GN121309 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1309 om underkända elever i årskurs 9 har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med problemen i som lett till att fler elever i årskurs 9 inte fått godkänt i ämnena svenska, engelska och matematik än året innan. tar upp det problem som sysselsätter mig och alla som har ansvar för skolan. Vi kan inte vara nöjda när 10,av eleverna 9 inte har godkända betyg i de ämnen som behövs för att de ska bli behöriga att tas emot på ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan. Som påpekar kan det för varje ung människa som upplever detta innebära en knäck för självförtroendet och en känsla av att inte räcka till. ska man dock komma ihåg att det inte finns några "underkända" betyg i . Om man inte fått betyg i ett ämne är det möjligt att reparera detta inom ram, genom prövning eller på ett individuellt program i gymnasieskolan. Regeringen har varit uppmärksam på problemet med otillräcklig måluppfyllelse ända sedan det nya betygssystemet började verka . fick redan i förra årets regleringsbrev ett uppdrag att "gå bakom siffrorna" och göra en analys av vilka faktorer det är som avgör vilka elever som inte får godkänt. Uppdraget kommer att delredovisas den 1oktober 2000. Hela uppdraget slutredovisas den 1maj 2001. Regeringen kan bidra till ökad måluppfyllelse genom ökade statsbidrag, medel till kompetensutveckling av lärare, översyn av styrdokumenten och lärarutbildningen, utvärderingsinsatser samt skärpta krav på kommunernas kvalitetsredovisning. Insatser på alla dessa områden har gjorts . Den aviserade satsningen i årets vårproposition i form av med inriktningen att stärka basfärdigheter och specialpedagogik realiseras i höstens budgetproposition. Regeringen kommer också att förändra uppdrag till att mer aktivt granska och stödja kommuner och skolor som behöver hjälp. Dessa åtgärder på nationell nivå är dock verkningslösa om inte kommunerna analyserar sina egna resultat och sätter in åtgärder där det behövs, företrädesvis i de tidiga åren. Ett sådant utvecklat kvalitetsarbete har också medfört glädjande förbättringar, t.ex. i . På många håll pågår ett mödosamt förbättringsarbete som jag är övertygad om kommer att ge resultat på . Det är varje kommuns ansvar att analysera sina egna resultat och vidta åtgärder. Resultaten varierar dock stort mellan skolor och mellan kommuner. Många kommuner har satsat t.ex. på sommarskolor, vilket har lett till att ett antal elever ändå till slut kommer in på ett nationellt program. Trots detta finns det ändå elever som inte uppnår målen 9 eftersom de har så stora kunskapsluckor att de inte går att fylla på en sommar. Delvis beror detta på att vissa skolors problem inte enbart är skolans problem utan även hela samhällets, t.ex. segregation, torftiga språkmiljöer, sociala problem etc. Därför gör regeringen långsiktiga insatser på en rad sådana områden, t.ex. allmän förskola, storstadssatsningen med insatser för invandrarelevers språkutveckling, en ny lärarutbildning, försöksverksamhet med utbildning utan timplan etc. Vi måste också utveckla kunskaperna om vilka faktorer som gör att vissa skolor, trots svåra förutsättningar, når goda resultat. Att öka måluppfyllelsen i är en högt prioriterad fråga för mig som skolminister och hela regeringen. Även om jag inte tror att siffrorna speglar någon nationell katastrof eller kris, innebär ändå varje uteblivet godkänt betyg en utmaning som både staten och kommunen måste anta.