ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11837 · 2000-04-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:837 av () till socialminister om personligt ombud för psykiskt funktionshindrade har en försöksverksamhet drivits som inneburit att psykiskt funktionshindrade kunnat få personligt ombud. Verksamheten var statligt finansierad . På många håll har man därefter försökt hålla verksamheten i gång eftersom den varit mycket positiv för de funktionshindrade. I anslutning till rapportering av utvärdering av psykiatrireformen aviserades att ett förslag om inrättande av funktionen personligt ombud skulle komma . Tyvärr har inget förslag kommit och verksamheten riskerar att läggas ned av ekonomiska skäl, vilket vore djupt olyckligt för de psykiskt funktionshindrade. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Avser regeringen lägga något förslag vad gäller personligt ombud för psykiskt funktionshindrade ()?
fr · GN11838 · 2000-04-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:838 av de () till finansminister om 1,2-procentsregeln för kalk- och cementindustrin Efter många turer beslutade sent att fram t.o.m. den 31december 2000 förlänga den s.k. 1,2-procentsregeln som i första hand berör kalk- och cementindustrin. Beslutet kom sent och avsåg endast , vilket har negativa konsekvenser för planeringsmöjligheterna för berörda företag. I vårpropositionen finns inget nämnt om vad som kommer hända med 1,2-procentsregeln och är risken uppenbar att förra årets sena besked kommer att upprepa sig. Avser regeringen föreslå förlängning av den s.k. 1,2-procentsregeln för kalk- och cementindustrin?
fr · GN11839 · 2000-04-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:839 av de () till finansminister om skatten på råtallolja Skatt på tallolja infördes den 1januari 1999. Motivet sades vara att garantera den kemiska industrin tillgång på "billig" råtallolja och underförstått rädda i från nedläggning. Det hävdades att talloljan eldades i stället för att utnyttjas som råvara i . Detta är fel. I praktiken är det svensk massaindustri som får betala för regeringens regionalpolitiska ambitioner. Förutom att skatt tas ut på sådan tallolja som inte har någon alternativ användning innebär skatten att priset på tallolja pressats. Avser finansministern vidta sådana åtgärder att skatten på tallolja tas bort och att svensk massaindustri i detta avseende inte missgynnas jämfört med konkurrenterna på världsmarknaden?
fr · GN11840 · 2000-04-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:840 av de () till statsminister om flygplats på Frågan om ytterligare en flygplats i har varit och är fortfarande föremål för omfattande utredningar. Just nu är ett förslag från ute på en bred remissrunda. I detta material förordas lokaliseringsalternativet . Statsministern har enligt uppgifter i massmedier redan tagit ställning mot en flygplats på . I stället sägs statsministern förorda en utbyggnad av samt ökad användning av . Detta uttalande har gjorts innan pågående remissomgång är slutförd och innan alla utredningar är gjorda. Ställningstagandet från statsministern på detta stadium är extra anmärkningsvärt med tanke på att det är regeringen som i slutändan ska avgöra frågan. Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att återställa förtroendet för att regeringens framtida ställningstagande angående flygplats på kommer att grunda sig på en allsidig och förutsättningslös genomgång av remissen och remissvaren?
fr · GN11841 · 2000-04-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:841 av () till justitieminister om Schengenöverenskommelsen Genom det åtagande gjort i Schengenöverenskommelsen garanterar bl.a. att gränsen österut är övervakad och kontrollerad. Eftersom av territorialhav finns vid är det också en betydande del av vår gräns österut. Nuvarande polisorganisation på är på intet sätt vare sig organiserad eller dimensionerad för att klara detta, i vart fall inte på det sätt som förbundit sig att göra. Eftersom är en ö finns inte samma möjlighet till samarbete med andra polisdistrikt, i vart fall inte regelmässigt eller med kort varsel. Samarbete mellan tull och polis fungerar bra, men tullen har enbart fem personer på . Naturligtvis är det bra att polisen tillför mer pengar, men jag tror inte det är hela lösningen eftersom det sannolikt inte finns utbildad personal tillgänglig. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att säkerställa att uppfyller de åtaganden som gjorts i Schengenöverenskommelsen, och för att säkerställa en fullgod polisverksamhet på ?
fr · GN11842 · 2000-04-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:842 av () till socialminister om försäljning av tobak till minderåriga Att sälja tobak till minderåriga är straffbart och detta bör de flesta veta om, speciellt affärsinnehavarna. För en klass i stod det snart klart att det var mycket vanligt att sälja tobak till minderåriga. Klassen som går på Kungsgårdsskolan har jobbat med en antitobakskampanj. Bl.a. har eleverna gjort undersökningar som visar att nästan hälften av affärerna i säljer tobak till minderåriga. Undersökningen visade också att cirka hälften av eleverna på skolan visste var det var lättast att få tag på cigaretter. Ängelholmseleverna har satt upp affischer i affärer och på anslagstavlor för att motverka tobaksförsäljning till barn. Motiven på affischerna är rökande barn. Eleverna valde att fotografera barn som rökte eftersom tobaksbolagen i sin marknadsföring ofta vänder sig till ungdomar. Eleverna tryckte också upp vykort som de skickade till politiker. Ängelholmselevernas undersökning bör tas på allvar. Situationen är med stor sannolikhet liknande i andra kommuner. Därför vill jag fråga socialministern följande: Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att få bukt med de stora problemen vad gäller försäljning av tobak till minderåriga?
fr · GN11843 · 2000-04-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:843 av () till kulturminister om på invigs den 16juni. har ambitioner och förutsättningar att bli en kunskapsresurs även för andra institutioner. Man har bl.a. påbörjat ett mycket ambitiöst konst- och kulturpedagogiskt utvecklingsarbete. Enligt min uppfattning är verksamheten vid så kvalificerad och har ett sådant nationellt intresse att det är motiverat med ett långsiktigt statligt engagemang. Men det tycks som om det råder oklarhet om på vilka grunder det statliga stödet via utgår i sådana här sammanhang. Frågan om stöd till aktualiserar behovet av att regeringen preciserar villkoren för statens engagemang på museiområdet. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att verksamheten vid ska kunna fortsätta att utvecklas?
fr · GN11844 · 2000-04-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:844 av () till justitieminister om polisbrist Det finns många skrämmande exempel från vårt land där människor känner sig rättslösa på grund av att polisen inte har möjlighet att utreda brott, eller ens att komma på brottsplatsundersökning när polisanmälan gjorts. Detta måste förändras. En av de allra viktigaste uppgifterna i en rättsstat är att se till att polisväsendet fungerar, och som medborgare måste man känna att polisen faktiskt utreder de brott som man blivit utsatt för. Om inte polisen fungerar kommer vi i att få se ytterligare exempel på när medborgare tar lagen i egna händer. Polisbristen är ett faktum. Runtom i landet finns det inga poliser att anställa. I min hemkommun t.ex. har vi en brist på poliser. Enligt bemanningsplanen ska det finnas nio poliser anställda, men i verkligheten finns det bara fyra stycken. Detta är konsekvenserna av att för lite resurser avsätts till polisväsendet och att intagningen till polisskolan varit stängd . Även om nu intagningen återupptagits så utbildas för få poliser. Med det antal studieplatser som polisutbildningen har kommer det att ta innan antalet poliser uppgår till den nivå som behövs. Det är nu dags att på allvar se över situationen inom polisväsendet och komma med åtgärder. Med hänvisning till ovanstående vill jag därför fråga justitieministern: Vad avser statsrådet göra för att minska polisbristen?
fr · GN11845 · 2000-04-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:845 av () till näringsminister om neddragningar inom sjöfarten har i en treårsplan som överlämnats till regeringen visat på vilka besparingar man anser sig nödsakade att göra på grund av resursbrist. Om man inte får ytterligare 60 miljoner från staten blir man tvungen att dra in fyrar och utprickning i skärgården, dvs. av vattenvägar som riskerar att läggas ned. De farleder som är tänkta att bli kvar är de stora farlederna där handelssjöfarten går, och där man får in avgifter från rederierna som betalar utprickning och underhåll. Om besparingarna blir ett faktum kan effekterna för de som bor i rena glebygdsförhållanden bli väldigt stora: kontakter med fastland och andra öar blir svårare, skolbåten tar , fiskebåtarna kan inte på ett säkert sätt använda de vanliga sjövägarna och mattransporter får ta omvägar och blir dyrare. får 61 miljoner av staten för att sköta vissa uppgifter som handelssjöfarten inte betalar avgifter för. Enbart för fritidsfolk och skärgårdsboende beräknas kosta ca . Risken är därför överhängande att besparingar drabbar säkerhetsarbetet. Med anledning härav vill jag fråga näringsministern: Vad avser ministern göra åt att flera farleder riskeras att läggas ned?
fr · GN11846 · 2000-04-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:846 av () till försvarsminister om helikopterverksamheten på Regeringen angav i proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret att "verksamhetsdelen vid bör kvarstå till och med ". Vid försvarsutskottets behandling av propositionen förde jag fram krav på en fortsatt permanent helikopterenhet på . I utskottets betänkande (1999/2000:FöU2 s.162) anges att tidpunkten 2003 nu inte behöver preciseras som en bortre gräns vad avser helikoptrar för Försvarsmaktens eget behov på . Utskottets beslut innebär enligt min uppfattning att det ska finnas en permanent helikopterbasering på för sjöoperativ marin samverkan och för att tillgodose samhällets behov av mångsidigt användbara helikoptrar för olika räddningsinsatser. Detta tillvaratar den sjöoperativa helikopterkompetensen på och ger goda möjligheter till fortsatt nordiskt räddningssamarbete och fördjupat PFF-samarbete. Min fråga till försvarsminister är: Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta angående helikopterenheten på utifrån försvarsutskottets ställningstagande i betänkande 1999/2000:FöU2?
fr · GN11847 · 2000-04-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:847 av () till statsrådet om kosovoalbanernas säkerhet Fram emot sommaren löper de tillfälliga uppehållstillstånden ut för flertalet av de kosovoalbaner som sökt skydd här i . Oron är stor och frågan måste ställas om det verkligen är riskfritt att återvända och till vad återvänder kosovoalbanerna? T.ex. är stora delar av Kosovo fortfarande minerat, har man endast kunna finna en bråkdel av de minor som lagts ut. I den miljön kan inte barn släppas ut för att leka och detta gör det omöjligt att leva ett någorlunda drägligt liv, samt på många håll saknas också fungerande system för vatten, elektricitet och avlopp. Amnesty kritiserade så sent som FN:s misslyckanden i Kosovo. saknas ett multietniskt, oberoende och opartiskt rättssystem i provinsen vilket resulterar i att övergrepp mot minoriteterna kan begås utan att förövarna ställs inför rätta. Rättegångar fördröjs och flera domare har utsatts för hot och våldsamma attacker. Det är också fortfarande väldigt svårt att försörja sig i Kosovo. Är detta verkligen ett säkert samhälle att skicka tillbaka människor till? Borde inte dessa människor kunna erbjudas skydd ytterligare ? En annan problematik är att på den korta tid som finns kvar ska hinna med och fatta beslut i varje enskilt ärende för de kosovoalbaner som söker asyl. Med tanke på att handläggningstiderna vanligtvis brukar sträcka sig över kan man fundera över om verkligen kan garantera att dessa ärenden utreds ordentligt? Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser ministern att se till att kosovoalbanernas säkerhet garanteras både här i vad det gäller asylhanteringen och vad det gäller återvändandet?
fr · GN11848 · 2000-04-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:848 av () till utrikesminister om biståndet till uppgick det svenska biståndet till till nästan . Under innevarande år är anslaget 110 miljoner. Det övergripande målet för biståndet till är att främja förbättrade levnadsförhållanden för landets fattiga, en demokratisk utveckling och respekten för mänskliga rättigheter. och dagarna har respekten för mänskliga rättigheter i kränkts på det mest flagranta sätt. Två vita jordägare har brutalt mördats av s.k. krigsveteraner. Det faktum att vare sig den sittande presidenten eller rättssystemet ingriper utan snarare underblåser aktionerna väcker frågan om verkligen kan fortsätta att ge bistånd som om ingenting hänt. Vilka åtgärder ämnar utrikesministern vidta med anledning av den rådande situationen i ?
fr · GN11849 · 2000-04-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:849 av () till näringsminister om de nyinförskaffade kärnkraftverken Det av staten helägda skaffade sig den 16november kontrollen över Hamburgische Elektricitätswerke och därmed över de fyra kärnkraftverken Krümmel, Brunsbüttel, och mitt i Storhamburg. Produktionen är 3987 MW varav del är 1619 @ nästan mer än vad producerade. Den socialdemokratiska regeringen säger sig vara kärnkraftsmotståndare och den har ett oavvisligt ägaransvar för . Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att regeringen ska ta sitt moraliska ägaransvar och få att uppfylla regeringens målsättningar och löften i kärnkraftsfrågorna?
fr · GN11850 · 2000-04-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:850 av () till socialminister om narkotikafrågan under EU-ordförandeskap Planeringen inför ordförandeskap i EU börjar ta form. På regeringens hemsida kan man läsa följande: "håller ministerrådet ca 60 ordinarie möten i och . Under ordförandeskap kommer dessa möten att ledas av svenska ministrar. I rådet möts också varje halvår också ca 250 olika arbetsgrupper sammanlagt 1200@1600 gånger, vilka under ordförandeperiod kommer att ledas av svenska tjänstemän. I kommer 70@80 möten på olika nivåer att arrangeras: stats- och regeringschefernas toppmöte i , informella ministermöten samt ett antal möten och konferenser på tjänstemanna- och expertnivå". Den förteckning över sammankomster som presenterats, innehåller ingen rubrik om narkotikafrågan. Den 19@21 februari finns en om alkohol i . Den svenska narkotikapolitiken är värd att presenteras under ordförandeskapet. Det gäller inte minst förebyggande arbete bland ungdom. Enligt låg 1989 andelen ungdomar i årskurs 9 som använt narkotika på sin lägsta nivå () sedan mätningarna började . har en dryg fördubbling skett, då av pojkarna och av flickorna svarade att de prövat narkotika. En betydligt större grupp säger sig haft möjlighet att pröva. Storstäderna , och har de högsta andelarna. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet lyfta fram narkotikapolitiken under ordförandeskap i EU?
fr · GN11851 · 2000-04-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:851 av () till näringsminister om posten och medborgarkontor med Nordbanken beträffande banktjänster i sortiment inklusive Postbanken upphör . Många, inte minst äldre personer, är bekymrade över nedläggningen av postkontoren. Det är viktigt att posten också tillhandahåller en grundläggande kassaservice. Att ersätta den betjäningen med automatiska system leder till uppgivenhet bland personalen och försämrad trygghet för äldre personer. har Posten minskat antalet anställda med 15500 och stängt postkontor. finns närmare 1000 postkontor kvar. Posten har drygt 41000 anställda. Posten Futurum stöder medarbetare att finna arbete utanför Posten. För att tillgodose medborgarnas behov måste alternativa vägar sökas. Ett sätt är att skapa s.k. medborgarkontor, där service kan kompletteras med post-, försäkringskassetjänster, passärenden m.m. En samverkan måste ske för att på bästa sätt tillgodose medborgarnas behov. Ett medborgarkontor kan också ge informationsservice till personer som själva inte kan hantera den tillgänglighet som ges via datorer. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att medborgarnas behov ska kunna tillgodoses när Posten renodlar sin verksamhet?
fr · GN11852 · 2000-04-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:852 av () till jordbruksminister om försäljning av svenska kalvar I är det inte tillåtet att föda upp kalvar uppbundna enbart på mjölk i syfte att skapa sjuka kalvar med blodbrist och därmed ett ljusare kött. tycks alltfler svenska bönder gå förbi detta genom att sälja kalvar till länder som tillåter en sådan uppfödning. Redan de långa transporterna i mycket späd ålder @ kalvarna är ofta endast när de säljs @ är oacceptabla. De säljs enligt uppgift främst till och . Ansvariga för detta är naturligtvis de bönder för vilka en god djuromsorg uppenbarligen är mindre viktig än några hundralappar mer i plånboken. Men även den svenska slakteribranschen har ett ansvar, eftersom man inte betalar ett skäligt pris för köttet. Brist på god marknadsföring? Det bisarra är nämligen att kalvkött importeras till . Det ropas med rätta på åtgärder för att stoppa hanteringen. Förutom att den är en skam för den svenska bondekåren och gör att påståendet att det svenska lantbruket skulle vara djurvänligare än annat får sig en rejäl törn undergrävs också respekten för den svenska djurskyddslagen. Med anledning av detta vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ovan nämnda hantering av svenska kalvar ska stoppas?
fr · GN11853 · 2000-04-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:853 av de () till socialminister om nytt aphus vid fick jag, som svar på en fråga om vilka åtgärder som socialministern avser att vidta för att ett nytt aphus vid () omgående byggs, fått veta att byggnationen skulle kunna komma i gång med inflyttning . Ingen byggnation har mig veterligen påbörjats. Frågan är hur länge SMI kan få fortsätta sin verksamhet i nuvarande lokaler. Enligt uppgift har fattat beslut om att ge ett tidsbegränsat tillstånd för hållning av primater/apor vid SMI. Enligt beslutet ska avvecklingen av verksamheten vara avslutad . Apornas miljö kan, trots vissa förbättringar, inte sägas vara förenlig med djurskyddslagen. Jag är väl medveten om att ett antal myndigheter är inblandade i ärendet, men det är trots allt socialministern som är ytterst ansvarig. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att byggnationen av ett nytt aphus omgående kommer till stånd alternativt att hela verksamheten avvecklas?
fr · GN11854 · 2000-04-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:854 av de () till jordbruksminister om transporter av kalvar från Återigen kommer det fram att endast kalvar transporteras levande från till . Dessa transporter är långa och plågsamma för alla djur och då inte minst för så unga kalvar. Djurtransportfrågan diskuteras ofta inom EU, men det tycks vara svårt att hitta en gemensam lösning som alla länder kan acceptera och som också är bra ur djurskyddssynpunkt. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att få ett slut på de långa transporterna av unga kalvar från ?
fr · GN11855 · 2000-04-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:855 av () till statsrådet om bostadsbyggandet I ett flertal småorter som varit hårt drabbade av arbetslöshet har trenden vänt och växande småföretag har stort behov av ny arbetskraft. Många vill söka de arbeten som erbjuds, men bostäder saknas. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att snabbt åstadkomma nya bostäder på de aktuella orterna, t.ex. och i ?
fr · GN11856 · 2000-04-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:856 av () till näringsminister om åtgärder för att bygga färdigt väg 73 mellan och Regeringen har av fått i uppdrag att utreda alternativ finansiering av infrastruktur. studeras nu också om och i så fall vilka möjligheter som finns till alternativ finansiering av vägar och järnvägar. Detta för att undersöka om det finns utrymme för fler och bättre investeringar. och kommuner har i skrivelse till hemställt att den hårt trafikerade och mycket olycksdrabbade delen av väg 73, , mellan och byggs ut som ett PPP-projekt. Förutom det sakliga behovet att vägen byggs ut finns också en övertygelse om att det är ett lämpligt vägobjekt för alternativ finansiering. Planeringsläget är gynnsamt. De berörda kommunerna är överens om vägens dragning och det finns en utredningsplan. Dessutom finns det både finans- och byggföretag som är villiga att inleda överläggningar om att göra detta vägbygge till ett s.k. PPP-projekt. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att väg 73 ska kunna byggas färdigt och gärna som ett objekt med s.k. alternativ finansiering?
fr · GN11857 · 2000-04-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:857 av () till näringsminister om motorväg mellan och I arbetet med att förverkliga nollvisionen när det gäller trafikdödade och för att utveckla näringslivet i norra är en utbyggnad av motorväg mellan och nödvändig. har frågan dragits i långbänk. Löften efter löften har avgivits @ och brutits. Årets vårproposition inger oro när det gäller anslag till vägar. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att säkerställa att motorvägen mellan och kommer att vara utbyggd ?
fr · GN11858 · 2000-04-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:858 av () till finansminister om kompensation för höjd vägtrafikskatt och bränsleskatt Den 1januari höjdes såväl vägtrafikskatten som bränsleskatten för dieseldrivna bussar. För att kompensera detta ökades anslaget i den kommunala bidragspåsen. För storstäderna blev detta ett klipp medan skogslänen har förlorat på affären. Den schablonmetod som används i det kommunala utjämningssystemet missgynnar i detta fall glesbefolkade län med långa avstånd. Om man läser den proposition och det betänkande som ligger till grund för beslutet om en höjning av fordonsskatten har avsikten inte varit att länstrafikbolagen ska minska trafiken eller höja biljettpriserna för att kompensera sig. Detta kan dock komma att bli nödvändigt om inte andra viktiga kommunala sektorer ska bli lidande. Enbart för del innebär skattehöjningen ca netto i ökade kostnader. Eftersom syftet från regeringens sida uppenbarligen inte var att busstrafiken skulle drabbas ekonomiskt undrar jag: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att kompensera skogslänen för deras ökade kostnader på grund av diesel- och vägtrafikskattehöjningen?
fr · GN11859 · 2000-04-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:859 av () till näringsminister om åtgärdspaket för Under den process som föregick det beslut om förbandsnedläggningar som fattade den 30mars , har regeringen och dess samarbetspartner framhållit den parallella process som syftar till att skapa nya arbetstillfällen på orter som drabbas av förbandsnedläggningarna. läggs bl.a. garnisonen i formellt ned, utan att näringsministern har presenterat några konkreta planer beträffande de 215 ersättningsjobb som utlovas i regeringens skrivelse 1999/2000:33. Sedan mer än tillbaka har hoppats på att få en polishögskola. verkar också för att bygga upp en kvalificerad transport- och logistikutbildning på regional nivå. En viktig del i kommuns omställningsarbete har varit föreställningen att regeringen och dess samarbetspartner har lovat att kommunen ska få överta såväl garnisonsområdet som den mark i anslutning till garnisonen som använts som övnings- och skjutfält. Inte heller den frågan är avgjord. Vilka åtgärder kommer näringsministern att vidta innan garnisonens stängning den 1juli för att kunna presentera ett konkret åtgärdspaket för som bl.a. innehåller de utlovade 215 statliga arbetstillfällena samt ett övertagande av garnisonsområdet och den mark som använts för övnings- och skjutfältsverksamhet?