ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12951 · 2000-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:951 om samordnad bostadspolitik i har frågat mig vilka initiativ jag ämnar vidta för att samordna bostadspolitiken i . Regeringen är angelägen om att de nya möjligheter som utvecklingen i medför tas till vara för del, eftersom detta också kommer att bidra till hela välstånd. Jag är ordförande i den statsrådsgrupp som tillsatts inom regeringen med uppgift att bevaka, aktualisera och arbeta med frågor av betydelse för utveckling. Ett av de områden som gruppen ska arbeta med är samhälls- och bostadsplanering. Mot bakgrund av att län omfattar hela 33 kommuner, och att befolkningens arbets- och bostadsmarknad ofta är större än den egna kommunens, bedömer jag att behovet av gemensam planering är mycket stort i länet; inte minst för att möta länets egen expansion och den förväntade inflyttningen. Jag kan dock inte nu bedöma exakt vilka initiativ från regeringens sida som kan komma att bli nödvändiga, eftersom gruppens arbete precis har påbörjats. Vissa initiativ kommer dock i ett första steg att redovisas i den aviserade svensk/danska bygg- och bostadspolitiska handlingsplanen. Arbetet med färdigställandet av denna handlingsplan har dessvärre blivit försenat, men jag räknar med att den ska kunna presenteras .
frs · GN12952 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:952 om svensk FN-trupp i södra har frågat mig om om jag avser verka för att tackar ja till FN:s förfrågan. fick ta emot den informella förfrågan av i egenskap av ordförandeland i Shirbrig. Dessutom tillfrågades om möjligheten att nationellt bidra till Unifil. Shirbrig (The Multinational Stand-by High Readiness Brigade for UN Operations) är ett multinationellt samarbete inom FN:s ram där små och medelstora länder som inte själva snabbt kan ställa en större militär styrka till FN:s förfogande förenar sina resurser. Syftet är att förbättra FN:s snabbinsatsförmåga. Shirbrig är inte avsedd för operationer enligt kapitel VII i , dvs. endast fredsbevarande operationer. Styrkan ska kunna sättas in 15@30 dagar efter nationella beslut och ska vara insatt , varpå en reguljär FN-styrka antas ta över. Slutligt besked om Shirbrig kan ställa upp kommer inte att kunna avges förrän tidigast , eftersom medlemsländerna i brigaden måste bli överens om en insats. För Shirbrigs räkning kan ställa upp med sex stabsofficerare och en ammunitions- och minröjningsenhet om 40 personer. Om Shirbrig inte kan sättas in, övervägs att ska lämna ett bidrag till Unifil med ammunitions- och minröjningsenheten. har anmält SWERAP (en reducerad bataljon med ett skyttekompani och ett ingenjörskompani) till Shirbrigs styrkeregister. Denna styrka har just kommit hem från Kosovo och är därför inte disponibel.
frs · GN12953 · 2000-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:953 om folkmordet på armenierna 1915 har frågat vad jag avser vidta för åtgärder för att folkmordet på armenierna 1915 tas upp vid nästa års konferens i om 1900-talets folkmord. Det är regeringens målsättning att en konferens @ "on Conscience and Humanity" @ ska hållas i . Regeringen återkommer om innehållet i den konferensen. De massakrer och fördrivningar av armenier och andra grupper som ägde rum i slutfasen av det har naturligtvis beröringspunkter med andra stora tragedier . Det är viktigt att den tragedi som drabbade armenier och andra grupper kan diskuteras fördomsfritt. Det vore ytterst värdefullt om turkar och armenier kunde komma fram till en mer gemensam syn i dessa frågor. För att detta ska bli möjligt fordras total öppenhet och ett förtroendefullt förhållande och samarbete inom historievetenskapen och andra områden av den offentliga diskussionen. Den turkiska regeringen har, liksom alla regeringar, ett ansvar att uppmuntra och underlätta historisk forskning och ge friast möjliga tillgång till sina historiska arkiv.
frs · GN12955 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:955 om "lagenligt" våld i har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att skärpa tonen mot den iranska regimen beträffande rättsövergrepp, inskränkningar i yttrandefriheten och brott mot mänskliga rättigheter. Den följer utvecklingen i mycket noga. I årets utrikesdeklaration uppmärksammades situationen i landet. Oron över fortsatta MR-brott är stor. Arresteringar av reformförespråkare, den skärpta presslagstiftningen och stängningar av ett stort antal tidningar utgör allvarliga försämringar av MR-läget. för en ständig dialog med iranska företrädare om MR-läget i landet genom våra diplomatiska kontakter. deltar också tillsammans med EU i en kontinuerlig dialog med om mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. antog FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna en resolution, framlagd av EU, om situationen för de mänskliga rättigheterna i . I resolutionen noteras framsteg på specifika punkter liksom den stora potential som finns för genomgripande förändringar. uttrycker dock resolutionen oro över problemen på MR-området och uppmärksammar dödsstraff, tortyr, inhuman och förnedrande bestraffning och brist på respekt för internationella normer i rättsutövningen. Vidare framhålls diskriminering av religiösa minoriteter och den fortsatta negativa särbehandlingen av kvinnor. I resolutionen framhålls även en oro över att FN:s specialrapportör fortfarande inte har inbjudits till . stöder en fortsatt dialog med om MR-frågor. Dialog, till skillnad från isolering, ger oss möjlighet att påverka och kritisera. Den kommer därför aktivt och engagerat, på bilateral nivå, genom EU och genom FN, att fortsätta påverka i syfte att förbättra MR-situationen i landet.
frs · GN12956 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:956 om krigsskatt har frågat mig om tagit upp frågan om "krigsskatt" med president vid dennes besök i den 16@19 december 1999. blev formellt en självständig stat . Ända sedan självständigheten har eritreaner i exil bidragit finansiellt till landets utveckling. infördes en lag som ålägger alla exileritreaner att bidra av inkomsten till . Denna lag antogs innan den nuvarande konflikten med inleddes och kan således inte kategoriseras som en "krigsskatt". Bakgrunden var tanken att alla eritreaner måste hjälpa till i arbetet med att bygga upp landet av krig. Huvudsyftet med president besök i var att träffa den eritreanska kolonin i för att informera om konflikten och vädja om stöd till de grupper som på grund av konflikten drabbats särskilt hårt, dvs. internflyktingarna och de eritreaner som deporterats från . Under besöket hade jag ett samtal med presidenten, vilket helt fokuserades på den pågående konflikten. Jag betonade betydelsen av en fredlig lösning och uttalade stöd för den afrikanska enhetsorganisationens pågående medlingsansträngningar och den framlagda fredsplanen. Frågan om "krigsskatt" berördes inte. President begäran till exileritreanerna i om ytterligare bidrag diskuterades inte heller. Den har inga synpunkter på om eritreaner i frivilligt önskar bidra finansiellt till .
frs · GN12957 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:957 om Heliga Stolen har frågat vad jag avser vidta för åtgärder för att EU:s kontakter med Heliga Stolen även ska innehålla en dialog om vikten av jämställdhet. Heliga Stolen har ofta för oss främmande ställningstaganden i frågor som synen på kvinnor och män, kärnfamiljen, rätten till sexualitet som inte har reproduktion som syfte, ungdomars sexualitet, homosexualitet, legaliserad abort och barnbegränsning. Dessa ställningstaganden har också styrt agerande i FN. Heliga Stolen har varit mycket aktivt i FN och jag beklagar därför att Heliga Stolen, trots värnande om familjen, inte agerat aktivt för att motverka våld mot kvinnor, bl.a. det mycket vanliga våldet i hemmen. har genomgående både nationellt och internationellt arbetat för att lyfta fram jämställdhetsfrågor och vikten av att se både kvinnor och män som självständiga individer med lika rättigheter. En stor samsyn i dessa frågor finns också inom EU och har också präglat EU:s agerande i bl.a. FN. har givetvis intresse av att hålla sig informerat om Heliga Stolens ställningstagande och agerande i de frågor som tar upp i sin fråga. ambassadör vid Heliga Stolen har också haft samtal med om dessa frågor, bl.a. nu inför uppföljningen av FN:s fjärde kvinnokonferens, som äger rum i . EU:s möjligheter att påverka Heliga Stolen på plats ska inte underskattas. EU-kretsen framför vid regelbundna möten med företrädare uppfattningar om de frågor som Heliga Stolen för fram under olika FN-konferenser. Det är naturligtvis angeläget att i dessa samtal ta upp frågor om hur det internationella samfundet kan agera för att minska våldet mot kvinnor, men också åtgärder för att förbättra kvinnors hälsa, inklusive kvinnors och unga flickors reproduktiva hälsa.
frs · GN12958 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:958 om det kustnära fisket har frågat om jag är beredd att ge Havsfiskelaboratoriet i resurser för regelbundet återkommande undersökningar av kustnära fiskbestånd. Frågan är bl.a. ställd mot bakgrund av att tillgången på kustnära torsk minskat drastiskt. ska verka för en ansvarsfull hushållning av fiskresurserna bl.a. så att de ger en god långsiktig avkastning. Som ett led i detta följer fortlöpande kustfiskbestånden inom ett antal miljöövervakningsprogram. har verkets arbete med inventeringar av viktiga livsmiljöer för fisk fortsatt. Forskningen om viktiga faktorer som styr rekryteringen till kustfiskbestånden har koncentrerats till en analys av övergödningseffekterna. har fått i uppdrag att analysera det småskaliga kustfisket. I uppdraget ingår bl.a. att sammanställa de undersökningar som gjorts och som visat på vikande fiskbestånd i kustzonen, främst av gädda, abborre och torsk. Verket ska göra en samlad bedömning av orsakerna till dessa förhållanden och deras effekter för fisket. Uppdraget ska redovisas . Vid Havsfiskelaboratoriet i påbörjades ett projekt för att utröna orsakerna till de minskade torskbestånden. I projektet samarbetar laboratoriet även med och , som möter samma problem. Undersökningarna ska pågå innevarande år och resultat förväntas kunna redovisas . Då redovisat sitt uppdrag och Havsfiskelaboratoriet lagt fram resultatet av sina undersökningar kan behovet av medel för återkommande undersökningar av kustnära fiskbestånd, utöver redan anvisade medel, bedömas.
frs · GN12959 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:959 om översyn av rekryteringsprocess har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att tillsätta en parlamentarisk utredning med anledning av de synpunkter som framkommit i () rapport 2000:14. Rapporten är en syntesrapport av RRV:s tidigare översyner av dels lönebidrag, dels . I syntesrapporten lämnas förslag på ett antal modeller för framtida arbetsmarknadspolitiska lösningar för personer med arbetshandikapp. RRV har lagt ned ett omfattande arbete för att kartlägga om de särskilda åtgärderna för personer med arbetshandikapp uppfyller de intentioner som statsmakterna har med åtgärderna. RRV kom med en första rapport om lönebidraget och med nästa rapport, som rörde , . I den senare har RRV bl.a. funnit problem som både berör AMS och . AMS har lagt ned stor möda och kraft för att åtgärda de brister som RRV funnit gällande lönebidraget. Därefter har AMS och tillsammans arbetat för att analysera den kritik som berör och försökt hitta fungerande lösningar på de påtalade problemen. Ett av dessa problem har rört just det som tar upp i sin fråga, dvs. hur säkrar att rätt personer får del av verksamhet. En stor del av den kritik som har behandlats i RRV:s tidigare rapporter om lönebidrag och har alltså redan åtgärdats av AMS och . De problemställningar som kvarstår behandlas nu i den arbetsgrupp som har tillsatts mellan , AMS och . Arbetsgruppen kommer att lämna ifrån sig ett material . Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att tillsätta någon parlamentarisk utredning.
frs · GN12960 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:960 om Postgirots avgifter på utbetalningskort har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder mot Postgirots avgifter vid användning av utbetalningskort. är ett av helägt dotterbolag. Beslut rörande Postgirots produktion och utformning av tjänster samt prissättning för dessa ankommer på bolagets ledning och styrelse att besluta om. Staten har genom ett avtal med en överenskommelse om att Posten ska tillhandahålla en grundläggande kassaservice. Enligt särskilda villkor i avtalet regleras att tjänsterna ska tillhandahållas till enhetliga priser över landet. Prisnivån för olika tjänster regleras inte i avtalet. Vad jag har erfarit ligger Postgirots prisnivå för kontantuttag från utbetalningskort lägre än andra likvärdiga alternativ. Vidare kan påpekas att de avsändande kunderna för betalningar alltid har möjlighet att ta på sig avgiften för manuellt hanterade kontantutbetalningar via utbetalningskort. Jag har därför inga avsikter att vidta några åtgärder för att reglera prissättningen på enskilda tjänster inom Postgirots serviceutbud.
frs · GN12961 · 2000-05-30 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:935 om hyressättning av fastigheter på Öja (Landsort) och 961 om hyror i skärgården de har frågat statsrådet om regeringen avser att ge mandat att göra avsteg från förordningen om förvaltning av statliga fastigheter m.m. i syfte att kunna tillämpa någon form av självkostnadshyra vad gäller näringsfastigheter på Öja (Landsort). har frågat statsrådet vilka åtgärder som statsrådet avser att vidta för att säkerställa att fast egendom i skärgården @ som ägs eller disponeras av statliga myndigheter och som inte längre behövs för sina ursprungliga syften @ på rimliga villkor kan upplåtas för ändamål av regionalpolitisk betydelse. Eftersom ligger inom mitt ansvarsområde besvarar jag frågorna. Efter beslut av regeringen övertog den 1mars 2000 förvaltningsansvaret för Öja, fastigheten 1:1, från . De fastighetsförvaltande myndigheterna ska enligt 12§ i förordningen (SFS 1993:527) om förvaltning av statliga myndigheter m.m. upplåta mark och lokaler till statliga eller kommunala myndigheter eller till enskilda. Sådana upplåtelser ska ske på marknadsmässiga villkor. Om ersättningen inte kan fastställas på marknadsmässig grund ska den fastställas efter vad som kan anses skäligt. Hänsyn bör tas till sådana faktorer som fastighetens särskilda karaktär och dess ekonomiska och tekniska livslängd. Vad jag har inhämtat så har i samband med övertagandet av aktuell fastighet informerat i , , , Landsorts Sjö- och Miljöcenter m.fl. om det regelverk som gäller för förvaltning av statliga fastigheter. Vad avser ändamålsfastigheter och hyressättning i ändamålslokaler har uttalat följande. Staten äger genom fastighetsförvaltande bolag och verk ett omfattande fastighetsbestånd av ändamålskaraktär. Dessa bolag och verk äger dock normalt också fastigheter som inte bör betraktas som ändamålsfastigheter. Gemensamt för statliga ändamålsfastigheter är att de är starkt förbundna med en viss statlig verksamhet och att de inte kan förvaltas på renodlat kommersiella grunder. Ett motiv för ett långsiktigt statlig ägande av ändamålsfastigheter är att kunna erbjuda statlig verksamhet långsiktiga och stabila förutsättningar. På Öja finns inga ändamålsfastigheter. Jag har inte för avsikt att föreslå regeringen att göra avsteg från förordningen (SFS 1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter m.m. Som upplysning kan nämnas att regeringen har vidtagit specifika åtgärder för . beslutades t.ex. om ett program tillsammans med och berörda kommuner som uppgår till ca under perioden 1998@2000. Regeringen bidrar inom programmet med för att täcka vissa initialkostnader i samband med utlokaliseringen av statliga myndigheter och andra offentliga verksamheter. Övriga medel, dvs. ca , ska bl.a. användas till generella utvecklingsinsatser för att stimulera företagandet och boendet i skärgården.
frs · GN12962 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:962 om fria sprutor till sprutnarkomaner har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att hindra att förslag om nya sprutprojekt genomförs. Som framkommit i medierna utvärderar den försöksverksamhet med de sprututbytesprogram som pågår i och . Bakgrunden till arbete är ett tillkännagivande från med krav på underlag för slutligt ställningstagande till om försöksverksamheten ska fortsätta. kommer att överlämna sin rapport till mig . Jag saknar därför underlag för åtgärder i någon riktning vad gäller sprututbytesprogrammen. Först när jag har tagit del av rapporten, med dess överväganden och förslag, är jag beredd att ta ställning till sprututbytesprogrammens framtid.
frs · GN12963 · 2000-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:963 om polisutbildningen i har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att polisutbildningen i kommer i gång i samband med höstens terminsstart. Det är riktigt att regeringen är angelägen om att polisutbildning byggs upp i och att denna kommer i gång . I regeringsförklaringen anges att ska utvidgas med en filial i . Behovet av utbildningsplatser är så stort att nuvarande kapacitet på inte räcker till. Med hänsyn till behovet av utbildningsplatser och till de särskilda rekryteringssvårigheter som finns i glesbygdslänen bör enligt regeringens mening platser för polisiär grundutbildning öppnas även utanför . Med placering av utbildningsplatser till kommer rekryteringen till att underlättas. och har tillsammans berett frågan om polisutbildning i . Den lösning som förordas av parterna innebär att modellen med att inrätta en filial frångås. I stället föreslås att ges ett helhetsuppdrag att bedriva polisiär grundutbildning. En sådan lösning är inte förenlig med förordningen (1997:845) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Skälet till det är bl.a. att universitet och högskolor endast får bedriva utbildning som knyter an till sådan utbildning som eller högskolan har examensrätt för och som avser personalutbildning eller som behövs av arbetsmarknadsskäl. har därför till regeringen inkommit med en hemställan att medges undantag från förordningen om uppdragsutbildning. Regeringen har naturligtvis hanterat detta ärende skyndsamt och har redan beslutat att medge att från den 1juli 2000 får undantag från förordningen om uppdragsutbildning. Polisutbildningen kan därför komma i gång . Senast den 1juli 2004 ska inkomma med en handlingsplan för den fortsatta polisutbildningen i .
frs · GN12964 · 2000-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:964 om human bedömning vid beslut om besöksvisum har frågat mig om jag är beredd att verka för att viseringspolitiken som helhet beaktas i den tillsatta utredningen som ska se över reglerna om anhöriginvandring. anger att många människor upplever att kontakten med släktingar försvåras av myndigheternas hantering av viseringsansökningar. Jag delar uppfattning att det är viktigt att kontakter mellan personer som bor i och släktingar i andra länder underlättas. arbetar både nationellt och internationellt för att tillämpa en generös och human viseringspolitik, som inte ställer upp onödiga hinder för släktingar att få träffas. Av totalt ca 227000 viseringsansökningar beviljades visering i av fallen. måste viseringspolitiken ses som ett stöd för den reglerade invandring som vi har. Det är (), eller utlandsmyndighet efter delegering från , som fattar beslut i viseringsärenden och det är som utformar praxis. Som anför i sin fråga har regeringen fattat beslut om att tillsätta en parlamentarisk utredning. Utredningens arbete ska vara klart senast den 1mars . Som framgår av direktiven ska man se över reglerna om anhöriginvandring och möjligheten för äldre att hålla kontakt med anhöriga i . Utredningen ska beakta möjligheterna för dessa personer att beviljas visering och uppehållstillstånd för besök. Frågan om gamla föräldrars möjlighet att invandra till lyfts generellt fram i direktiven. Det är inte aktuellt att med tilläggsdirektiv förändra kommitténs arbetsuppgifter. Kommitténs uppgift vad gäller viseringsfrågan är fastlagd genom de antagna direktiven. Som framgår av direktiven är kommittén oförhindrad att lägga fram de förslag man finner motiverade när det gäller anhöriginvandringen i stort och detta gäller även viseringspolitikens samband med anhöriginvandringen. Som jag tidigare nämnt anser regeringen att det är av stor vikt att personer som bor i kan upprätthålla kontakter med sina anhöriga i andra länder. Just av det skälet har den nu tillsatta utredningen tillkommit och viseringsfrågan är en del i utredningens arbete. Vad gäller viseringspraxis i övrigt kan inte jag som statsråd påverka denna, eftersom utformandet av den faller på som en självständig förvaltningsmyndighet. Självklart följer jag emellertid den praxis som utformas enligt de nuvarande reglerna.
frs · GN12965 · 2000-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:965 om nedläggning av tobaksfabrik i har frågat vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta med anledning av förslag att förbjuda unionsmedlemmar att exportera produkter till marknader utanför EU. Kommissionen presenterade ett förslag till nytt tobaksdirektiv. Direktivet syftar till att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning vad avser tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror. I artikel 3 i direktivet föreslås nya gränsvärden för tjära, nikotin och kolmonoxid. Dessa nya värden föreslås gälla för alla tobaksprodukter som säljs och tillverkas inom EU. Detta medför att inga tobaksprodukter får tillverkas inom EU med högre halter av tjära, nikotin och kolmonoxid än vad som anges i artikeln. stöder, av hälsopolitiska och moraliska skäl, kommissionens förslag. Svensk ståndpunkt är att det inte finns någon anledning att tillåta högre halter i tobaksprodukter som går på export än som säljs på den inre marknaden. Det skulle dessutom rimma illa med det arbete som pågår inom WHO med att ta fram en ramkonvention vars syfte är att förhindra en ökning av tobakskonsumtionen i tredje världen. EU har som en mycket viktig uppgift att inta en ledande roll på tobaksområdet. Den troliga utvecklingen är att inte bara medlemsländerna antar reglerna, utan också kandidatländerna och därmed en mycket stor del av . Därefter kan länder i tredje världen som utvecklar sin lagstiftning förväntas följa EU:s exempel. Den ekonomiska nackdelen med exportförbudet är, enligt min bedömning, därmed begränsad.
frs · GN12966 · 2000-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:966 om anslag har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att konsekvenser av förslag som lämnats till klargörs. Bakgrunden till frågan är att regeringen i förslaget till tilläggsbudget föreslår att anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet minskas med . I budgetpropositionen för föreslog regeringen att anslaget skulle tillföras för särskilda åtgärder inom handikappområdet, vilka regeringen senare skulle precisera i en särskild proposition. Denna precisering finns i proposition (1999/2000:79) Från patient till medborgare @ en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Där föreslår regeringen att den 1juli 2000 fördelas till utbildningsstöd för kompetensutveckling och att tillförs bidraget till handikapporganisationer. Motiven för detta utvecklas i propositionen. Eftersom de i propositionen föreslagna medlen inte avser hela budgetåret föreslår regeringen i tilläggsbudgeten hur resterande medel för ska fördelas. Flertalet förslag i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken avser dock inte innevarande år utan börjar gälla först . Från anslaget B2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet lämnas statsbidrag till landstingen för vissa handikappinsatser. Storleken på dessa statsbidrag påverkas inte av att medel från anslaget förs över till andra verksamheter inom utgiftsområdet. frågar också om den nya fördelningsmodellen för bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer. Regeringen utfärdade den 20januari 2000 en ny förordning (SFS 2000:7) och förordningsmotiv (Fm 2000:1) om statsbidrag till handikapporganisationer, vilka ska träda i kraft den 1juli 2000. Av förordningen framgår att ska besluta om fördelning av bidrag till handikapporganisationer. Inga nya regler gäller för bidragen till pensionärsorganisationer.