frs · GN121219 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1219 om polissituationen har frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att skapa sådana arbetsförutsättningar för polisen att den faktiska rättstryggheten för medborgarna kan stärkas. Med rättstrygghet avses människors skydd för liv, hälsa, integritet och egendom. Rättsväsendets myndigheter har arbetat intensivt med att reformera och utveckla verksamheten så att den ska svara mot de krav medborgarna ställer på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitet, och jag vidhåller att vi har en god rättstrygghet i landet. Men den kan självklart förstärkas ytterligare. Bakgrunden till fråga gäller i princip utryckningstiderna, brottsutredningarna och bristen på polispersonal. har majoriteten av polismyndigheterna bedömt att kvaliteten i utryckningsverksamheten varit oförändrad. Det bekräftas också vid en granskning av kötiden för högprioriterade ingripanden. har däremot varit kritisk till att flertalet polismyndigheter saknat konkreta mål för ledning och styrning av verksamheten och att den problemorienterade ansatsen ännu inte har fått tillräckligt genomslag. Jag kan alltså inte utan vidare instämma i att det skulle vara de långa reaktionstiderna som är det dominerande problemet. Däremot är det sant att utredningsverksamheten haft en ogynnsam utveckling. Det är också riktigt att det vid flera polismyndigheter råder brist på poliser och att övertidsuttaget varit stort. Regeringen har uppmärksammat dessa förhållanden och vidtagit åtgärder för att komma till rätta med dem. Antalet anmälda brott som kommer till polisens kännedom har ökat från 1950 till mer än 1000000 . Tyvärr måste man också konstatera att andelen uppklarade brott har mer än halverats. Det är en djupt olycklig utveckling. Den trenden måste vändas. Som regeringen beskrivit i det nationella brottsförebyggande programmet Allas vårt ansvar (Ds 1996:59) är det en självklarhet att brott i första hand ska förhindras och det är hela samhällets ansvar. Däremot är det en uppgift för polis och åklagare att öka andelen uppklarade brott. Det är en lång process som kräver ett målmedvetet arbete för att förbättra de metoder och rutiner som används i den brottsutredande verksamheten. beslutade regeringen om mål och riktlinjer för åklagarväsendets och polisens samverkan på det kriminalpolitiska området (Ju96/3067). Genom beslutet har åklagarväsendets och polisens insatser samordnats så att de samlade resurserna utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Riksåklagaren och har tillsammans avsatt stora resurser för att förbättra utredningsverksamheten. Det har bl.a. resulterat i kompetenshöjande åtgärder, nya bestämmelser om fördelning av förundersökningsledarskapet och nya tekniska hjälpmedel. Flera myndigheter inom rättsväsendet har inlett samarbetsprojekt som syftar till att minska genomströmningstiderna för vissa brottmålsärenden, exempelvis i och Handen. På lokal nivå har polis- och åklagarmyndigheter också utvecklat olika modeller för kvalitetssäkring av brottsutredningsverksamheten. Dessa åtgärder har på en del håll redan börjat ge goda resultat. För att effekten ska bli tydlig på riksnivå krävs nu att nya metoder får genomslag i alla landets polismyndigheter. För att stödja och driva på utvecklingen har regeringen i regleringsbrevet 2000 ställt upp följande verksamhetsmål. Polisens utredningsarbete ska bedrivas rättssäkert, effektivt och på ett ändamålsenligt sätt. Andelen uppklarade brott ska öka och tiden mellan brottsanmälan och slutredovisning ska bli kortare. Polisens bemötande av och stöd till brottsoffer och vittnen ska också förbättras ytterligare. Enligt regeringens bedömning är det också nödvändigt att tillskjuta resurser som gör det möjligt att öka antalet poliser och annan personal inom polisväsendet. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen föreslagit att rättsväsendet ska tillföras stora resursförstärkningar under . Huvuddelen av dessa medel kommer att tillfalla polisen men den slutliga fördelningen kommer att redovisas först i höstens budgetproposition. Därutöver har polisväsendet tillförts ca som en engångsvis resursförstärkning . När det gäller kan jag slutligen upplysa om att genomför en utvärdering av den nya grundutbildningen för poliser. Den förändrade pedagogiska inriktningen har allmänt sett medfört att nya krav ställs på ledning, lärare, studerande och administratörer. Under ledning pågår nu ett arbete för att anpassa och utveckla skolans verksamhet enligt de förutsättningar som gäller.