ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12236 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:236 om vård för människor som vistas illegalt i har frågat mig om regeringen kommer att verka för att få ett nationellt ställningstagande när det gäller vård till människor som vistas illegalt i . Det finns en ordning för vård till människor som inte är bosatta i . Enligt 4 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska landstingen erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård om någon som vistas i landstingen utan att vara bosatt där behöver sådan vård. Utlänningen måste dock själv bekosta vården om han eller hon inte omfattas av eller någon internationell konvention. kompenseras dock landstingen i överenskommelserna mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården med för bl.a. detta ändamål. Mellan staten och träffades en överenskommelse om hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. vilken gäller från och tills vidare. Enligt överenskommelsen ska landstingen ge dessa utlänningar viss hälso- och sjukvård samt staten lämna ersättning i samband med denna vård. har tidigare gjort framställningar om att såväl vuxna som barn som vistas i landet utan att vara bosatta här och som tidigare omfattats av överenskommelsen av ska kunna erhålla hälso- och sjukvård enligt samma grunder som tillförsäkras asylsökande. Med detta avses utlänningar som fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd och därefter trots beslutet håller sig kvar i landet (s.k. gömda flyktingar). Staten och enades att barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut ska tillförsäkras sjukvård enligt samma grunder som asylsökande barn. Skälen för detta var att regeringen i enlighet med ville tillförsäkra dessa barn, vilka befinner sig i en särskilt utsatt situation, samma hälso- och sjukvård som i bosatta barn. Vid förhandlingarna med om sjukvård för de gömda barnen gjordes bedömningen att det skulle innebära ett alltför omfattande åtagande om staten skulle ersätta landstingen för motsvarande hälso- och sjukvård till alla som reser in i landet. Den bedömningen kvarstår.
frs · GO12237 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:237 om mobbning har frågat mig om när jag avser att återkomma till med en proposition för att stärka skolans arbete med att förebygga, upptäcka och åtgärda våld och mobbning. I denna fråga nämns även den förändring som regeringen beslutat om åtgärdsprogram. För att stärka elevers och föräldrars rätt ges de möjlighet att ta initiativ till utarbetande av ett åtgärdsprogram. Skolans skyldighet att utarbeta åtgärdsprogram för en elev i behov av särskilt stöd kommer också att gälla alla skolformer i det offentliga skolväsendet. Det förebyggande arbetet på en skola är minst lika viktigt som det åtgärdande när det gäller mobbning. Jag tror inte heller att denna förändring om åtgärdsprogram i första hand bidrar till ett bättre förebyggande arbete i skolorna. Men alla delar i en skolas arbete som ger ökade insikter om hur mobbning upplevs och uppstår kan förbättra skolans insatser. Mobbning är inte alltid en tydlig process med en mobbare och ett mobboffer utan kan vara en del av makt- och grupprocesser som pågår. Detta gör att skeendet ibland kan vara svårt för andra att upptäcka. I den situationen kan rättigheten att ta initiativ till ett åtgärdsprogram vara en väg ut ur en mobbningssituation för den enskilde eleven. Jag tycker att det är positivt att är starkt engagerad i dessa frågor. Jag svarade utförligt på två frågor från som också handlade om vad jag gör för att stärka skolans arbete mot mobbning. Där redovisas de initiativ jag tagit för att stärka skolans arbete som t.ex. Värdegrundscentrum, skollagsöversyn och den riktade satsningen på skolan för att öka antalet vuxna och förstärka personalens kompetens. Med anledning av senaste fråga vill jag tala om att jag avser att återkomma med en proposition som behandlar elevhälsa.
frs · GO12238 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:238 om gymnasieutbildning på entreprenad har frågat mig vilka åtgärder jag är villig att vidta för att tillse att kommuner inte lägger ut utbildning på entreprenad utöver vad lagen medger. Enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan får endast undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil läggas ut på entreprenad. Lagen är alltså mycket tydlig på denna punkt. Om det finns särskilda skäl får regeringen på ansökan av en kommun eller ett landsting medge att utbildning i även andra ämnen läggs ut på entreprenad. Sedan lagen tillkom har endast ett fåtal ansökningar beretts inom . Regeringen har inte bifallit någon ansökan. En kommun eller ett landsting som lagt ut delar av en utbildning på entreprenad har fortfarande kvar huvudmannaansvaret för utbildningen. Det innebär bl.a. att kommunen ska utöva tillsyn (egenkontroll) över utbildningen. Det innebär vidare att Statens skolverks tillsynsansvar även omfattar utbildning på entreprenad. Om någon anser att en kommun inte följer berörd lagstiftning kan denne först ta upp frågan med kommunen. Om anmälaren inte finner att kommunen utrett saken på ett tillfredsställande sätt finns möjlighet att vända sig till och begära att utreder frågan. Jag anser att de förhållanden som anger i sin fråga mycket väl kan lösas inom ramen för de bestämmelser som redan finns. Jag avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder för att tillse att kommuner inte lägger ut utbildning på entreprenad utöver vad lagen medger.
frs · GO12239 · 2000-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:239 om undersköterskornas arbetsuppgifter har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att de olika yrkeskategorierna ska få intressanta arbetsuppgifter med en bra arbetsfördelning inom sjuk- och hälsovården. I syfte att öka patientsäkerheten beslutade om föreskrifter och allmänna råd rörande läkemedelshantering i hälso- och sjukvården (SOSFS 2000:1). Föreskrifterna innebär bl.a. att uppgiften att ställa i ordning läkemedel måste utföras av en sjuksköterska. Detta kunde i den öppna vården tidigare delegeras till en undersköterska. Jag utgår från att det är detta som ligger till grund för fråga. I den debatt som förts har det framkommit att regleringen kommit att upplevas som en underskattning av bl.a. undersköterskornas arbetsinsatser i vården. Detta är beklagligt. Undersköterskor och vårdbiträden har en mycket betydelsefull roll inom inte minst äldre- och handikappomsorgen, även om de inte längre får ställa i ordning läkemedel. Utan deras kunnande och engagemang på många områden skulle inte vården och omsorgen fungera. Jag vill slutligen betona att det är viktigt att alla de kompetenser som de olika yrkesgrupperna som arbetar i vården besitter, tas till vara. Hur man uppnår en bra arbetsfördelning är dock inte en fråga för mig som socialminister att besvara. Här måste i stället huvudmännen och vårdgivarna i dialog med de fackliga organisationerna sträva efter att skapa en arbetsfördelning som utifrån gällande bestämmelser, säkrar patientsäkerheten och dessutom ger intressanta arbetsuppgifter och därmed arbetstillfredsställelse hos vårdpersonalen.
frs · GO12242 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:242 om förgiftade kor har med hänvisning till en artikel som var införd i frågat mig hur jag avser att verka för att åtgärder vidtas vid händelser som de i artikeln redovisade. Enligt den refererade artikeln drabbades ett flertal kor hos en lantbrukare i under åren 1993@1997 av diffusa sjukdomssymtom och dödsfall. Enligt artikeln var den troliga dödsorsaken förgiftning, vilket bl.a. skulle kunna förklaras med att korna betat i närheten av en soptipp. framför dock i sin fråga att de symtom som beskrivs i artikeln osökt får läsarna att tänka på galna ko-sjukan. Hon anser att det är mycket alarmerande att ingen säker dödsorsak fastställdes. Enligt vad jag har erfarit har dock lantbrukaren fått besked om vad som orsakat sjukligheten och dödsfallen i besättningen. Ärendet utreddes av i och orsaken till sjukligheten kartlades. Det rörde sig varken om BSE eller förgiftningar. För övrigt omfattas BSE av epizootilagen (1999:657). Enligt epizootilagen ska en veterinär som har anledning misstänka att ett fall av epizootisk sjukdom inträffat göra en undersökning för att fastställa sjukdomens art och i övrigt göra vad som är nödvändigt för att förhindra att smitta sprids. Veterinärkåren är väl medveten om vilka undersökningar som måste göras vid misstanke om BSE. Vid neurologiska störningar hos nötkreatur ska djuret avlivas och sändas till för obduktion, varvid hjärnan ska undersökas med avseende på BSE. Trots ett stort antal undersökta kor har inga fall av BSE påvisats i , vilket sannolikt beror på att det varit förbjudet att blanda in s.k. kadavermjöl i djurfoder. har det varit förbjudet att använda alla former av köttmjöl i foder till nötkreatur. Med hänvisning till ovanstående anser jag inte att ytterligare åtgärder behövs från min sida för att säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas vid misstänkta fall av smittsamma sjukdomar hos lantbrukets djur.
frs · GO12243 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:243 om Moderna museets inköpspolicy har frågat mig om jag avser att aktualisera frågan om etiska regler vad avser konstinköp på museer. Regeringens kulturpolitik syftar bl.a. till att genom olika stödformer främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället. I detta sammanhang är det viktigt att betona att de offentligt finansierade kulturinstitutionernas konstnärliga överväganden ska stå fria från politisk styrning. Regeringen gav i uppdrag till samtliga centrala museer, däribland , att redovisa vilka etiska riktlinjer man tillämpar i samband med förvärv av föremål till samlingarna. Samtliga museer har också lämnat en sådan redovisning. Uppdraget gavs mot bakgrund av de uppgifter som framkommit i medierna om att utsmugglade arkeologiska föremål återfinns på statliga museer. Om regeringen skulle besluta om etiska regler för själva innehållet i de konstverk museerna visar eller infogar i sina samlingar skulle detta vara att frångå den grundläggande och viktiga principen om kulturinstitutionernas konstnärliga oberoende. I det fall ett museum, genom att visa eller förvärva ett visst konstverk, kan misstänkas göra sig skyldig till ett lagbrott är det en fråga som i så fall bör bli föremål för rättslig prövning.
frs · GO12244 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:244 om och EU:s agerande i klimatfrågan har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att EU ska bli en drivande kraft inom arbetet för en begränsad klimatpåverkan. Klimatfrågan är global och internationella åtaganden är avgörande för dess framgång. I detta arbete är EU redan en drivande kraft. bordlades förhandlingarna vid den sjätte partskonferensen i . tar över ordförandeklubban i . En viktig fråga för blir att driva arbetet vidare så att de utestående frågorna från kan lösas så att Kyotoprotokollet kan ratificeras av EU:s medlemsländer , dvs. efter och efter klimatkonventionens undertecknande.
frs · GO12245 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:245 om trafikbelysning på det statliga vägnätet har frågat mig hur jag tänkt lösa gränsdragningsproblemen som avser ansvaret för trafikbelysningen, för det statliga vägnätet. var kommunerna ansvariga för merparten av belysningsanläggningarna inom sin tätort. I detta ansvar ingick även belysningen på genomfartslederna, de s.k. statskommunala vägarna. skedde en stor väghållningsförändring som innebar att staten tog över väghållningsansvaret för de större genomfartslederna inom kommunernas tätort. I vissa fall följde även ansvaret för belysningsanläggningarna med. startade förhandlingar mellan och för att reglera ansvaret för belysningsanläggningarna. Under åren 1994@1999 så har staten tagit över ett stort antal belysningsanläggningar. Detta har skett genom separata överenskommelser med berörd kommun. har tagit över sådana anläggningar som är nödvändiga för trafiksäkerheten medan kommunerna har behållit ansvaret för övriga anläggningar. har utvecklat principer som reglerar var belysning behövs och vem det är som bär ansvaret. Avgörande för vem som ska vara huvudman för belysningsanläggningar är bl.a. trafiksäkerhet, trafikmängd, vägstandard, tätort eller glesbygd etc. Mot bakgrund av det ovan anförda finner jag inte några skäl att nu vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · GO12246 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:246 om ofrivilligt deltidsarbete har frågat vilka åtgärder hon ämnar vidta för att möjliggöra för de ofrivilligt deltidsarbetande att få ett heltidsarbete. Låt mig börja med att säga att arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar uppfattning att det är ett stort problem om människor på grund av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än vad de önskar. Dessa personer är en outnyttjad resurs i ett läge där vi ser tecken på arbetskraftsbrist inom flera områden. har sysselsättningsgraden för deltidsarbetslösa ökat trendmässigt även om än inte i samma takt som nedgången av arbetslösheten. Statistik från AMS för oktober månad visar också att deltidsarbetslösheten minskat från föregående år. nämner i sin fråga deltidsarbetandes rätt till heltid. införde i lagen om anställningsskydd förtur för deltidsarbetande att gå upp i arbetstid när arbetsgivaren har behov av arbetskraft. Däremot finns det inte någon lagstadgad rätt till heltidsarbete och regeringens uppfattning är att denna fråga bäst löses genom samverkan mellan parterna, men om den vägen visar sig inte fungera måste regeringen pröva andra vägar för att uppnå resultat. Arbetsmarknadspolitiken har bl.a. till uppgift att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad och arbeta för kvinnors och mäns rätt till arbete på lika villkor. Kvinnorna utgör majoriteten av de deltidsarbetslösa och har ofta yrken där deltidsarbete är vanligt. För arbetsförmedlingen handlar det om att påverka kvinnorna att byta till branscher där heltidsarbete är möjligt. Men också om att påverka arbetsgivare att i stället för deltidstjänster erbjuda heltidsarbete för den som vill arbeta heltid. Vården har jämfört med andra branscher den högsta andelen deltidsarbetande. Insikten om bl.a. detta problem föranledde regeringen att ta initiativ till en arbetsgrupp. Den fick till uppgift att analysera och lämna förslag, hur man kan minska antalet deltidsarbetande och locka fler att söka arbete inom vården. Förslagen finns i kommissionens . Detta utmynnade i ett åtagande från samt staten att verka för att landstingen och kommunerna skulle erbjuda deltidsarbetslösa i vårdsektorn heltidstjänster. Jag vill också understryka att fått ett tydligt uppdrag att medverka i detta arbete. Det sker både centralt med statistik och framför allt genom att förmedlingen matchar lediga platser och deltidsarbetslösa och därmed underlättar för arbetsgivare att erbjuda de som vill heltidsarbete eller utökad arbetstid. Även om jag fått indikatorer på att målet att halvera deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg som åtagandet avsåg inte kommer att uppnås inom utsatt tid, är ändå erfarenheten från det arbete som pågår, att en nära dialog mellan parterna och arbetsförmedlingen är nödvändig för att ge effekt. Men för att nå bestående resultat behöver arbetsgivare ytterligare se över både rekryteringspolicy och arbetstidsplanering. Mot bakgrund av detta kommer jag nu ta initiativ till att AMS i samverkan med parterna ökar insatserna för deltidsarbetslösa även inom andra sektorer. Jag avser att noga följa utvecklingen av denna fråga.
frs · GO12247 · 2000-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:247 om fraktkostnaderna till och från har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta när det gäller fraktkostnaderna till och från . Först vill jag betona att jag delar uppfattning att ett fungerande transportsystem där den geografiska nackdelen neutraliseras så långt det är möjligt är av största betydelse för utveckling och tillväxt på . Det första steget i avvecklingen av Gotlandstillägget som beslutades av medförde att fraktkostnaderna steg, vilket i sin tur har medfört negativa konsekvenser för . Därför har regeringen i budgetpropositionen för föreslagit att Gotlandstillägget tills vidare ska vara kvar. I och Rikstrafikens rapport om en separering av gods- och persontrafiken föreslås bl.a. att en förhandlingsman ska tillsättas för att genom förhandlingar söka nå en långsiktigt hållbar totallösning för Gotlandstrafiken. Många remissinstanser stöder detta förslag. Jag anser att detta är ett intressant förslag som är värt att studera närmare. I rapporten konstateras även att det krävs ytterligare analyser för att kunna göra ett mer långtgående ställningstagande, vilket stöds av flertalet av remissinstanserna. Det pågår ett arbete inom om hur förslagen i och Rikstrafikens rapport samt de inkomna remissvaren kan sammanvägas och frågan drivas vidare. En huvudinriktning i detta arbete är att överväga möjligheterna att tillsätta en utredare/förhandlingsman som dels ska analysera utestående frågor och dels genom förhandlingar söka nå en totallösning för färjetrafiken till och från .
frs · GO12250 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:250 om vägstandarden har frågat mig om jag avser att verka för inrättandet av en miniminivå för lägsta acceptabla vägstandard. Bakgrunden till fråga är att vill ha en miniminivå, en s.k. skamgräns för lägsta acceptabla vägstandard som innebär att alla ska ha tillgång till farbara vägar året om. Regeringen har prioriterat drift och underhåll av vägarna. har nedlagda medel för drift och underhåll ökat . Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att förutsättningar ska skapas för ökad bärighet, rekonstruktion och tjälsäkring av det regionala vägnätet. Sammantaget har de delar av väghållningsanslaget som direkt avser det statliga vägnätet ökat med ca , varav största delen av ökningen kommer att tillfalla det regionala vägnätet. Transportpolitik bygger på en avvägning av tillgängliga resurser mot flera mål. Denna avvägning försvåras om man inför miniminivåer för lägsta acceptabla vägstandard. Miniminivåer råder heller inte bot på att delar av vårt vägnät är i dåligt skick. Jag kommer att fortsätta arbeta för att öka anslagen till våra vägar så att deras tillstånd i realiteten kan förbättras.
frs · GO12252 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:252 om körkortsundervisning på gymnasieskolan Skånberg har frågat mig vad jag avser att göra för att bygga ut möjligheterna för ungdomar att ta delar av körkortet inom gymnasieskolans ram, så att fler artonåringar kan ta körkort. Jag har i besvarat ett flertal frågor och interpellationer i denna fråga. Mitt svar har varje gång varit att jag inte anser att det är en uppgift för gymnasieskolan att generellt ge utbildning som syftar till körkortsbehörighet. Trafikundervisning är en av de äldsta privata utbildningsmarknaderna. Jag har inte för avsikt att ändra på detta. Det förekommer att skolor lyfter in delar av en körkortsutbildning, vanligen de teoretiska delarna, som lokala kurser i den gymnasiala utbildningen. I det fall en skola använder egna lärare konstaterar jag att skolan konkurrerar med de privata utbildarna, vilket jag finner olämpligt. I det fall en skola genomför körkortsutbildningen i form av en entreprenad som läggs ut på en trafikskola konstaterar jag att kostnaderna för utbildningen betalas med kommunala skattepengar. Det är tveksamt om detta är förenligt med bestämmelsen i kommunallagen avseende den s.k. likställighetsprincipen. Trots de kostnader en körkortsutbildning för med sig för den enskilde anser jag att körkortsutbildning inte ska bekostas av staten. Kostnaderna för en sådan reform måste ställas mot andra reformbehov.
frs · GO12253 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:253 om östrogenbehandling har frågat mig vad jag har vidtagit för åtgärder för att säkerställa att östrogenbehandling vilar på en vetenskaplig grund. Östrogenbehandling ges för att avhjälpa symtom eller bristtillstånd som kan uppträda hos kvinnor för menstruationens upphörande (menopaus) eller därefter (klimakteriet). Användningen av hormonpreparat hos kvinnor i klimakteriet har ökat markant och innebär att 20@30 % av alla kvinnor runt menopausen efterfrågar sådan behandling. har bl.a. till uppgift att tillse att läkemedel är säkra, effektiva och av god kvalitet samt verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Det är väl dokumenterat genom vetenskapliga studier att hormonbehandling har en lindrande eller botande effekt på s.k. övergångsbesvär. Merparten av vetenskapliga undersökningar visar också att långvarig hormonbehandling förebygger en eventuell benskörhet (osteoporos) och därmed risken för benbrott hos vissa kvinnor. Det finns vetenskapliga resultat som visar att långtidsbehandling med östrogen eller kombinationen östrogen-gulkroppshormon kan öka risken att insjukna i bröstcancer. I den av godkända informationen om läkemedel () nämns förutom denna risk även att riskerna för cancer i livmoderslemhinnan och blodpropp är ökade i samband med hormonbehandling. Det är därför av stor vikt att förskrivande läkare innan långtidsbehandling noggrant väger nyttoeffekter mot riskeffekter, vilket även ska framkomma i rådgivningen till den enskilda kvinnan. Enligt är det befintliga kunskapsunderlaget för behandling av östrogen dock ofullständigt varför det krävs en mer noggrann kartläggning av sambanden mellan hormonbehandling och olika nytto- och riskeffekter. För att se eventuella sena effekter, t.ex. bröstcancer, av olika behandlingar krävs uppföljning över . ger dock inte möjlighet att koppla samman en persons uttag vid olika tillfällen, bär varje läkemedelsuttag och varje recept sin egen information utan möjlighet att samordna den med andra läkemedelsuttag för samma patient. Det är inte tillåtet att koppla samman receptregistret med sjukdoms- eller vårdregistren och man kan således inte på detta sätt studera de långsiktiga effekterna av olika läkemedelsbehandlingar. Lagen om receptregister och därmed förknippade frågor har behandlats av den s.k. i deras betänkande Den nya läkemedelsförmånen (SOU 2000:86). Betänkandet är nu ute på remiss. Jag förutsätter att och noga följer utvecklingen när det gäller östrogenbehandling.
frs · GO12255 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:255 om har frågat mig om jag avser att verka för att även är en holme med både publik och praktisk kulturverksamhet. Att regeringens ambition är mycket hög vad gäller som kulturellt centrum framgår bl.a. av den omfattande satsningen på , på nya , på Kungl. , på och på Svensk Form, som via sitt nationella uppdrag fått möjlighet att skaffa sig ett synligt fönster för sin verksamhet. De byggnader som nämner i sin fråga ägs, liksom ön i sin helhet, av staten och förvaltas av . Underhållet sköts dock av som i sin tur hyr ut byggnaderna, men som vill lämna ifrån sig det ansvaret. pågår diskussioner mellan och kommunen. Enligt uppgift från är det inte aktuellt att säga upp några hyresavtal. Däremot är underhållet av fastigheterna eftersatt, vilket avser att åtgärda. Den översyn som hänvisar till gäller lokalförsörjningen för statliga myndigheter och bolag, där förhållandena vad gäller hyresnivåer och relation mellan hyresvärd och hyresgäst ser helt annorlunda ut. Syftet med statens ägande av är bl.a. att bevara och utveckla dess särskilda kulturvärden, där den skapande konstnärliga verksamheten som bedrivs på ön är en viktig del. Det syftet kvarstår självfallet.