ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121064 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1064 om bensinskatten har frågat statsministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att även människor med normala inkomster ska ha möjlighet att använda bilen både privat och i tjänsten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har besvarat en liknande fråga från . Jag svarade då att det inte fanns några planer på att sänka eller höja bensinskatten. Även om bensinpriset har stigit är jag inte heller nu beredd att ändra beskattningen av bensin. Skatterna på bensin och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Om det är så att bensinpriset fortsätter att stiga kan det finnas anledning att se över reseavdragsreglerna. Det är emellertid inte aktuellt att låta dessa regler omfatta även privata resor.
frs · GN121065 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1065 om utländska företagare som billig arbetskraft har frågat mig om hur långt har kommit i arbetet med att komma till rätta med problemen kring utfärdande av F-skattsedel för utländska näringsidkare. utreds frågan om skärpning av kontrollen av utländska näringsidkare vid utfärdande och återkallelse av F-skattsedel. Jag har för avsikt att presentera förslag till ändringar i skattebetalningslagen.
frs · GN121066 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1066 om bensinskatten har frågat mig om jag ämnar sänka skatten på bensin. Jag har besvarat en liknande fråga och även en interpellation från . Jag svarade att det inte fanns anledning att förändra bensinskatten. Även om bensinpriset har stigit är jag inte heller nu beredd att ändra beskattningen av bensin. Skatterna på bensin och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. tar upp bensinprisets effekter på arbetsresor och resor till fritidsaktiviteter och liknande. Om det är så att bensinpriset fortsätter att stiga kan det finnas anledning att se över reseavdragsreglerna. Det är emellertid inte aktuellt att låta dessa regler omfatta även och liknande.
frs · GN121067 · 2000-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1067 om rederinäringen har frågat finansministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att svenska färjerederier inte ska missgynnas i konkurrensen med de danska och tyska rederierna. har regeringens uppdrag att följa upp och redovisa utvecklingen av den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Verket har gett in en rapport till regeringen om den svenska färjemarknadens situation. Rapporten visar bl.a. att den svenska färjenäringen arbetar i en allt hårdare internationell konkurrens. Rapporten behandlar också de nya sjöfartspolitiska förutsättningarna i och . Det nuvarande statliga rederistödet gäller för en femårsperiod, dvs. har det påbörjats ett arbete för att utvärdera det nuvarande rederistödet. Frågan om stöd till färjorna är en av de frågor som kommer att behandlas. Avsikten är att i början av detta arbete behandla färjornas situation. är jag därför inte beredd att vidta några åtgärder utan avvaktar den beredning av frågan som kommer att ske.
frs · GN121068 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1068 om verksamheten vid har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa en fortsatt utbildnings- och forskningsverksamhet vid Lunds universitets historiska museum. Lunds universitets historiska museum sorterar under . Vid förs det kontinuerliga diskussioner om omprioriteringar mellan olika verksamhetsgrenar. Med anledning av dessa diskussioner har områdesstyrelsen för humaniora och teologi redovisat en rad besparingsåtgärder som har förelagts styrelsen för för beslut . Att det vid landets universitet och högskolor förs diskussioner om hur statsanslagen bäst kan utnyttjas är positivt. Det är av vikt att universiteten och högskolorna själva får besluta om sina egna prioriteringar. Detta var för övrigt den ledande principen då dagens resursfördelningssystem för universitet och högskolor beslutades av 1993 efter en proposition av den dåvarande borgerliga regeringen med en moderat utbildningsminister (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363). Det är alltså i första hand styrelsen för som har att ta ställning till de sparförslag som lämnats av områdesstyrelsen för humaniora och teologi och det vore mig främmande att lägga mig i styrelsens beslut. I det sammanhanget är det dock viktigt att tydligt klargöra att de nuvarande diskussionerna inom inte kan hänföras till besparingar av statsanslagen . Tvärtom aviserade regeringen i budgetpropositionen för att grundutbildningsuppdraget, och därmed även grundutbildningsanslaget, för planeras att höjas med för och ytterligare (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 16). Avslutningsvis vill jag även framhålla att diskussionerna inom gäller besparingar. Det finns inga planer på att lägga ned verksamheten vid Lunds universitets historiska museum. Däremot är det klart att ett eventuellt beslut om att inte längre låta Lunds universitets historiska museum omhänderta fornfynd efter fyndfördelning av kan föranleda överläggningar inom regeringen i samband med beredningen av regeringens förslag till budget för . kan vara förvissad om att både jag och kulturministern känner ett ansvar för denna fråga.
frs · GN121069 · 2000-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1069 om forskningsfinansiering har frågat utbildningsministern vilka åtgärder regeringen avser vidta för att säkerställa den framtida finansieringen av (). Eftersom VTI är en myndighet inom ansvarsområde är det jag som ska svara på frågan. Som konstaterar utgör statens anslag till VTI endast en mindre del av myndighetens totala intäkter. Målet i VTI:s regleringsbrev är att uppdragsintäkterna bör uppgå till av de totala intäkterna @ ett mål som VTI uppfyller. och Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) är VTI:s i särklass största kunder och det är en korrekt iakttagelse att för minskat sina beställningar avsevärt. Men att , som hävdar, minskar sina beställningar hos VTI för att slippa spara i sin egen administration kan jag inte hålla med om. Omprioriteringen av till förmån för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder medförde att flyttades bort från anslag för administration budgetproposition. Som en följd av detta har antalet tillsvidareanställda på och i regionerna minskat med 20 personer . Detta från att ha ökat . Så nog arbetar även med sin egen administration. Men har verket mycket riktigt minskat sina forskningsbeställningar hos VTI med . Jag menar dock att måste få göra de omprioriteringar som anses nödvändiga, även om de drabbar en annan myndighet. Självklart skapar det svårigheter för VTI när den största kunden drar ned på beställningarna. Men det är också just därför som det i institutets regleringsbrev anges att man bör sträva efter en vidgad kundkrets. Den ansträngda ekonomiska situationen har också föranlett VTI:s ledning att utarbeta ett sparprogram som kommer att medföra omfördelningar av resurser och åtgärder för att effektivisera den egna verksamheten. Frågan om anslag till VTI kommer som vanligt att behandlas i budgetpropositionen. Min åsikt är dock att VTI även i fortsättningen bör ha sin huvudsakliga inkomstkälla hos forskningsbeställarna. Därför kan jag inte se någon anledning till att vidta särskilda åtgärder för att säkerställa institutets framtida finansiering.
frs · GN121071 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1071 om återtagandeavtal har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att relationer mellan EU och tredjeländer beträffande bistånd, handel och investeringar fullständigt hålls isär från ingående och tillämpning av återtagandeavtal. Återtagandeavtal ingås för att reglera procedur och ansvarighet när det gäller att återta personer. De är inte kopplade till en persons rätt att få vistas i ett land. Det är ett vanligt missförstånd att återtagandeavtal skulle begränsa t.ex. skyddssökandes rätt att få asyl. Så är inte fallet. Dessa avtal påverkar i själva verket inte alls prövningen av en asylansökan eller någon annan form av ansökan om uppehållstillstånd. Återtagandeavtal kan t.ex. reglera de praktiska frågor som vilka myndigheter som är ansvariga i olika länder och hur kontakter mellan myndigheter ska tas. Återtagandeavtal slår som regel fast den viktiga principen att varje land är skyldigt att ta emot sina egna medborgare. Ur den enskilda individens perspektiv är "rätten att resa in i den stat som han är medborgare i" en grundläggande rättighet som bl.a. värnas i konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna. Att utgå från att denna princip tillämpas är en självklarhet för . Tyvärr finns det ett mindre antal länder som inte generellt ger sina medborgare denna rätt. Personer som inte är medborgare i någon av två eller flera avtalsslutande stater kan även de omfattas av återtagandeskyldighet enligt ett avtal. För dessa personer finns inte en motsvarande principiell grund för återtagandeskyldigheten. De folkrättsliga principerna för i vilka situationer en stat ska ta emot en person som inte är dess medborgare är inte helt entydiga. I ett återtagandeavtal kan denna situation regleras. Den svenska principiella inställningen är att uppfyllande av länders skyldighet att återta sina egna medborgare inte ska kopplas samman med t.ex. bistånd och handelsfrågor. I avtal mellan EU och tredjeländer skrivs nu in krav på att återtagandeavtal ska ingås. Den nya Post är ett exempel. Återtagande i den är dock inte kopplat till några hot om sanktioner vad gäller handel eller bistånd. Dock kan vissa länders notoriska ovillighet att återta sina egna medborgare vara en avspegling av problem i andra avseenden såsom bristande respekt mot mänskliga rättigheter och därmed leda till konsekvenser som medför att frågan kan komma att ses i ett vidare sammanhang. har ställt sig bakom uttalandet i proposition 1996/97:25, Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv, att den svenska migrationspolitiken bör ses som en helhet, som omfattar flykting-, invandrings-, invandrar- och återvändandepolitik samt innefattas i utrikes-, säkerhets-, handels- och biståndspolitiken. En sådan ordning innebär att hänsyn kan tas till de olika samband som faktiskt finns, t.ex. till frågor om brott mot mänskliga rättigheter.
frs · GN121073 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1073 om har frågat när jag avser bringa klarhet i frågan om ett förbud mot smällare kommer att införas. Han efterlyser ett snabbt besked om tidpunkt för eventuellt införande av ett förbud mot smällare för att branschen ska få möjlighet att planera sin verksamhet. Utredningen om översyn av reglerna för pyrotekniska varor (N 1998:07) lämnade sitt betänkande till regeringen . Utredaren föreslår bl.a. följande. Smällare, dvs. sådana fyrverkerier som har ett huvudsakligt syfte att avge knall, ska förbjudas. Detta gäller även knallskott, med det tillägget att för professionell hantering av knallskott ska kunna medge undantag från förbudet. Åldersgränsen för tillåtna fyrverkerier, som i vissa fall nu är , ska höjas till . Utredaren föreslår att de nya reglerna bör gälla fr.o.m. vad avser smällarförbudet och fr.o.m. när det gäller höjningen av åldersgränsen för tillåtna fyrverkerier. Jag svarade på fråga från i att det inte var möjligt att införa ett förbud redan till det då förestående . Jag ansåg då att det var en rimligare bedömning att regeringen arbetar på att försöka följa den av utredaren föreslagna tidsplanen för ett eventuellt genomförande av författningsändringarna. har frågan varit ute på remiss. Övervägande delen av remissinstanserna @ särskilt myndigheterna @ är positiva till utredarens huvudförslag. Försvarsdepartementet kommer att fortsatt arbeta med den inriktningen att förslagen bör genomföras. Ett antal av remissvaren, från främst fyrverkeribranschen, tar upp frågan om tidpunkten för ett eventuellt införande av ett smällarförbud. Min samlade bedömning av vad som framkommit av remissvaren är att det inte finns anledning att göra en annan bedömning än att arbetet inriktas på ett genomförande av förslagen enligt den av utredaren föreslagna tidsplanen.
frs · GN121074 · 2000-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1074 om förkortad försöksperiod har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förkorta projekttiden för försöket med alkolås i personbilar så att alkolås kan bli ett instrument som kan användas i hela landet. Jag sade vid vår interpellationsdebatt att innan vi kan utveckla verksamheten till att gälla i hela måste vi låta projektet löpa och utvärderas enligt ursprungliga intentioner. Utvärderingen av den första gruppen kommer att ske med början /2001. Jag är därför inte beredd att låta utvidga projektet innan det finns redovisade resultat av försöksverksamheten.
frs · GN121076 · 2000-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1076 om bristen på övervakare har frågat mig vad jag avser göra för att komma till rätta med bristen på lekmannaövervakare. Jag har besvarat två frågor i samma ämne (1999/2000:872 och 883). Som jag då konstaterade kan lekmannaövervakarnas och andra frivilliga organisationers betydelse för att stödja och hjälpa den dömde och främja anpassningen i samhället inte nog betonas. Det personliga engagemang och intresse som frivilliga insatser innebär kan aldrig helt ersättas av det stöd som erbjuds inom ramen för ett tjänstemannaansvar. Kriminalvården har som mål att antalet lekmannaövervakare ska öka. ökade andelen klienter med lekmannaövervakare från till för att till utgången av återigen minska till . Jag är övertygad om att det även i fortsättningen måste vara så att den som åtar sig ett uppdrag som lekmannaövervakare gör det på grund av sitt sociala engagemang och intresse för andra människor. Men självfallet bör en lekmannaövervakare få rimliga utlägg täckta. Inom överväger vi hur vi på bästa sätt kan stödja frivilliga insatser inom kriminalvården.
frs · GN121077 · 2000-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1077 om statsbidrag till folkrörelser har med anledning av ett citat hämtat från hemsida frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förordningen 1982:865 revideras så att vi får ett bra verktyg att se till att föreningar som får statsbidrag också följer sina stadgar i det dagliga föreningsarbetet. Stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet fördelas av regeringen enligt förordning om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet (1982:865). Det övergripande målet för bidraget är att stärka kvinnors ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Det citat som frågeställaren refererar speglar en verklighetsuppfattning som jag personligen inte delar och jag är något tveksam till om det speglar HARO:s officiella ståndpunkter. Min syn på jämställdhet mellan kvinnor och män skiljer sig från den syn som HARO redovisar också i organisationens mer seriösa och genomtänkta inlägg. Men som folkrörelseminister är det mycket viktigt för mig att statens stöd till kvinnoorganisationer ska vara ett stöd till kvinnors egen organisering. Som bidragsgivare måste staten visa respekt för organisationens egen definition av en stärkt ställning för kvinnan och jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen ser föreningar och folkrörelser som viktiga företrädare för olika grupper och intressen i samhället. Det kan innebära att regeringen ger stöd i enlighet med förordningen till organisationer som är kritiska mot den förda politiken. Statens stöd till folkrörelser bygger på respekt för deras självständighet och oberoende. Kvinnoorganisationerna redovisar det stöd de fått genom att lämna in verksamhetsberättelser och ekonomiska redovisningar som är godkända av föreningens revisorer. Det är organisationens ensak vad den inom lagens gränser vill publicera på sin hemsida eller vilka medlemmar som tillåts komma till tals. Detta är inget material som regeringen i sin bedömning för bidrag i normalfallet tar ställning till. Stödet till kvinnoorganisationerna har både ett folkrörelse- och ett jämställdhetsperspektiv. De organisationer som beviljas bidrag spänner över ett brett område från t.ex. husmodersförbund till organisationer för internationell samverkan. En särskild utredare har utvärderat Stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. I uppdraget låg att utvärdera hur stödet uppfyller de av staten uppställda målen för och intentionerna med bidraget. Betänkandet Statligt stöd till kvinnoorganisationer och jämlikhet (SOU 2000:18) remissbehandlas .
frs · GN121078 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1078 om SCB:s undersökningsmetoder vad gäller företagande har frågat mig om regelförenklingsarbetet även avser att omfatta SCB:s arbetsmetoder. () arbetar på flera olika sätt med att underlätta uppgiftslämnandet för företag så att det inte ska vara betungande. SCB uppger att å ena sidan en viss ökning av uppgiftslämnandet skett genom att ny eller utbyggd statistik har införts. Å andra sidan har SCB infört nya metoder och ny teknik som innebär att användares behov i större utsträckning kan tillgodoses med redan insamlade uppgifter, vilket minskar belastningen på bl.a. små företag. Uppgiftslämnandet för de allra minsta företagen underlättas bl.a. genom att dessa upp till en viss storlek, som varierar beroende på vilken typ av undersökning som genomförs, inte tillfrågas. SCB har också kontinuerlig kontakt med för regelgranskning (NNR) och andra företrädare för uppgiftslämnarna för att få fram lösningar som minskar uppgiftslämnarbördan. I sammanhanget bör man komma ihåg att behovet av statistik i stor omfattning föranleds av EU:s krav och regler gällande gemenskapsstatistiken. SCB och dess arbetsmetoder omfattas redan av det regelförenklingsarbete som pågår inom , vilket berör många områden och myndigheter. De små företagens intressen bevakas där genom särskilda bestämmelser. I skrivelsen 1999/2000:148, Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag, som nämner redovisas bl.a. myndigheternas regelförenklingsarbete. I skrivelsen redovisas även myndigheternas arbete enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. SCB är en av de myndigheter som har rapporterat till regeringen om sina erfarenheter och resultat från sitt arbete enligt förordningen.
frs · GN121079 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1079 om burhöns de har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att burhönsen ska bli fria i enlighet med riksdagsbeslutet . Jag har i interpellationssvar till den 12maj samt i frågesvar till den 18maj utvecklat min syn på frågan om värphönshållning varför jag här även hänvisar till vad jag då svarade. Djurskyddsförordningens (1988:539) förbud mot inhysning av värphöns i burar kompletterades med funktionskrav som gäller alla system. Enligt den nya bestämmelsen skall hönan ha tillgång till rede, sittpinne och sandbad. Möjlighet att bevilja tidsbegränsad dispens från funktionskraven infördes eftersom de alternativa system som då fanns att tillgå inte uppfyllde de krav som ställs i förordningen. Stora resurser satsades på forskning kring hur de nya systemen bäst skulle utformas. Dispenserna har föregåtts av besiktning och bedömning av bl.a. djurmiljön i varje enskilt stall och höga djurskyddskrav har härvid ställts på inhysningssystemen. När dispenserna löper ut kan producenterna ställa om till system för frigående höns eller till burar som uppfyller hönsens funktionskrav. De s.k. inredda burarna genomgår för närvarade ny teknikprovning och är ännu inte fritt tillgängliga för användning. Ny teknikprovning är ytterst viktig för att upptäcka och avhjälpa eventuella problem innan ett system görs fritt tillgängligt på marknaden och det är inte aktuellt att påskynda provningarna genom att göra inskränkningar i programmet. De inredda burarna kommer att börja finnas tillgängliga på marknaden vid den tid då många dispenser löper ut. Efterfrågan på inredda burar kan då komma att överstiga tillgången. Det kan därför finnas behov av att tillåta äggproducenter, som ingått avtal om köp av nya system, att i avvaktan på leverans av den nya inredningen fortsätta med sin produktion i befintliga burar. har remissbehandlat ett förslag till ändring av föreskrifterna (SJVFS 1997:71) om undantag från kravet att höns för äggproduktion inte får inhysas i andra burar än sådana som uppfyller hönsens behov av rede, sittpinne och sandbad. Ändringen innebär att producenten efter särskild ansökan ska kunna få undantag från kravet att höns för äggproduktion inte får inhysas i andra burar än sådana som uppfyller hönsens behov av rede, sittpinne och sandbad. Av konsekvensutredning den 8maj framgår att de fortsatta undantagen ska vara så korta som möjligt och i normalfallet enbart omfatta en hönsomgång. Krav kommer emellertid att ställas på att de befintliga burarna håller en hög djurskyddsnivå samt att producenten med köpeavtal eller liknande handling kan styrka att konkreta åtgärder vidtagits för en omställning. Remisstiden gick ut den 5juni och remissvaren bereds nu på . Därefter kommer att ta ställning till om de föreslagna föreskrifterna ska införas. Utfasningen av de traditionella burarna har, som jag i tidigare svar konstaterat, tagit . är vi ändå lyckligtvis i slutfasen och oavsett om tvingas ge korta undantag kommer det ändå inte att dröja särskilt länge till dess att alla höns får sina funktionskrav uppfyllda enligt gällande lagstiftning.
frs · GN121080 · 2000-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1080 om ersättningsjobb till har frågat försvarsministern vilka åtgärder han avser vidta för att ska få ca 700 nya arbetstillfällen när garnisonen läggs ned. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I regeringens skrivelse 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsprogram främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten beskrivs det planerade arbetet för nio kommuner, däribland . I skrivelsen anges vissa konkreta åtgärder för , nämligen att statlig mark, fastigheter och andra anläggningar som används för militära ändamål ska ställas till förfogande och omvandlas för andra verksamheter på gynnsamma affärsmässiga villkor. Vidare ska 120 helårsstudieplatser inom dataelektronik och polymerteknik anordnas på Högskolans i campus (inom befintlig ram), med början . Till det kommer att ca 215 statliga arbetstillfällen ska lokaliseras till . Inom har en omställningsgrupp tillsatts, i vars uppdrag det ingår att, i samarbete med kommunen och efter en grundlig omvärldsanalys, lämna förslag till åtgärder och nya verksamhetsinriktningar för att stödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden och övergång till nya näringar. Omställningsgruppen ska särskilt arbeta med att stimulera kommunernas förutsättningar för tillväxt, samt befintligt näringsliv, och ska även medverka vid genomförandet av etableringar av privata företag och vid lokaliseringar av statlig verksamhet. Omställningsgruppens arbete innefattar , och åtgärdsarbetet för att skapa nya arbetstillfällen pågår i samarbete med kommunen.