ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12664 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:664 om beslutsprocessen vid förvaring av det svenska kärnavfallet har frågat mig om regeringens tidsplan vad gäller beslutsprocessen och lokaliseringsarbetet. Enligt lagen om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) har den som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet det fulla ansvaret för en säker hantering och slutlig förvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Ägarna av kärnkraftsreaktorerna har bildat ett gemensamt bolag, , som på ägarnas uppdrag fullgör de lagstadgade skyldigheterna. Bolaget redovisar ett forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram (FUD) för hantering av det använda kärnbränslet och kärnavfallet. I programmet ingår en tidsplan för det förberedande arbetet inför Svensk Kärnbränslehantering AB:s ansökan om att någonstans i landet anlägga ett slutförvar för använt kärnbränsle m.m. I förberedelserna för en ansökan ingår att utföra mellan fem och tio förstudier (pågår ), därefter minst två platsundersökningar (ska pågå i fyra till ) och slutligen en detaljundersökning (kommer att pågå i sex till ). har som mål utifrån det nu pågående arbetet att kunna välja ut minst två platser för platsundersökningar /2001. De berörda kommunerna ska få tillfälle att ta ställning till Svensk Kärnbränslehantering AB:s val och platsundersökningarna ska kunna påbörjas . Vad jag refererade till i brevet till aktionsgruppen var Svensk Kärnbränslehantering AB:s egen tidsplan, inte regeringens. Regeringen utgår från att bolaget tillsammans med de berörda kommunerna arbetar efter tidsplaner som de finner ändamålsenliga. Det ankommer med andra ord inte på regeringen att utforma tidsplanen för detta arbete.
frs · GN12665 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:665 om kunskap om tungmetaller under läkarutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att se till att ordentliga kunskaper ges under läkarutbildningen vad gäller tungmetallernas påverkan på kroppen. Regeringen fastställer i högskoleförordningen vissa övergripande mål med en utbildning, som avslutas med en yrkesexamen, t.ex. läkarutbildningen. Vad gäller utformningen av innehållet i utbildningarna ankommer det på högskolorna själva att upprätta utbildningsplaner och kursplaner. Om en utbildning bör innehålla mer eller mindre av vissa kunskapsområden ankommer i första hand på högskolorna att bedöma. När det gäller frågan om tungmetallernas påverkan på kroppen är detta givetvis en viktig fråga som det också pågår en hel del forskning omkring. och har tidigare på regeringens uppdrag inventerat och utvärderat forskning om bl.a. amalgamets påverkan på kroppen. Eftersom de forskare som är experter på dessa frågor i regel också ansvarar för grundutbildningen av läkare bör det inte vara något problem för studenterna att få del av de nyaste forskningsrönen.
frs · GN12666 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:666 om underhållsstödet har frågat mig om jag avser att ta några initiativ till förändringar i underhållsstödssystemet utöver den aviserade familjeekonomiska översynen. Regeringen tillkallade (dir. 2000:16) den 24februari 2000 en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av de allmänna barnbidragen, underhållsstödet och bostadsbidragen. Utredaren har bl.a. i uppgift att analysera de ekonomiska förhållandena för de grupper som stöden riktar sig till, stödens nivå och träffsäkerhet. Särskild vikt ska läggas vid ensamföräldrarnas situation och analysen ska avse både vårdnadshavare och bidragsskyldiga föräldrar. Utredaren ska lämna en slutlig redovisning av uppdraget senast den 28februari 2001. Jag avser inte att föregripa utredarens resultat.
frs · GN12667 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:667 om Unescokonventionen om kulturegendom har frågat mig varför varken Unescokonventionen eller Unidroitkonventionen skrivits under av . antogs inom en konvention om åtgärder rörande förbud mot och förhindrande av olovlig import, export och överförande av äganderätt avseende kulturegendom. Konventionen har tillträtts av ca 90 stater. antogs inom Unidroit () en konvention om återlämnande av stulna eller olovligt exporterade föremål. Konventionen har tillträtts av elva stater. I ett beslut konstaterade den dåvarande regeringen att Unescokonventionen inte kunde ratificeras utan förbehåll. Regeringen avsåg dock att, efter samråd med övriga nordiska länder, verka för att en anslutning möjliggörs . pågår nu ett arbete som syftar till att ska tillträda Unescokonventionen . Arbetet bedrivs i nära samarbete med och . Anledningen till att Unidroitkonventionen inte har tillträtts av är bl.a. att svenska regler om godtrosförvärv inte stämmer överens med konventionen. En utredning har dock till uppgift att föreslå nya regler om godtrosförvärv som kan underlätta en svensk anslutning till konventionen (dir. 1998:95). Slutligen kan tilläggas att det internationella samarbetet är ett viktigt led i arbetet med att komma till rätta med den olovliga handeln med kulturföremål. Regeringen avser att även fortsättningsvis aktivt delta i detta arbete samt att följa den internationella utvecklingen.
frs · GN12668 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:668 om smuggelgods på museer har frågat mig vad regeringen avser att göra för att förhindra att smuggelgods återfinns på museer i . Regeringen har tagit allvarligt på de uppgifter som framkommit i medierna om att utsmugglade arkeologiska föremål återfinns på statliga museer. har i kontakter med den närmast berörda myndigheten, Statens museer för världskultur (SMVK), fått en utförlig redogörelse för vilka åtgärder som myndigheten genomför och planerar. Bl.a. framkom att SMVK just nu arbetar fram en gemensam insamlingspolicy som ska gälla för hela myndigheten. Enligt planerna ska den nya policyn beslutas . Myndighetsledningen har den 3mars beslutat att ingen ny accession av föremål, vare sig genom inköp eller gåvor, får ske fram tills dess att den nya förvärvspolicyn är beslutad. Enligt myndigheten kommer den nya förvärvspolicyn att i allt väsentligt anknyta till de etiska riktlinjer som beslutats inom ICOM (). Dessa riktlinjer innebär bl.a. att museer inte ska förvärva föremål där ursprunget eller ägandeförhållandet är oklart eller där det kan misstänkas att föremålet förts ut ur ursprungslandet på ett olagligt sätt. De kontakter som haft med övriga centrala museer visar att museerna ställer sig bakom och tillämpar de etiska riktlinjer som ICOM slagit fast. Även om det förmodligen rör sig om ett begränsat antal föremål, bl.a. med tanke på det låga antalet totalt av förvärv till statliga museer, är det ändå viktigt med en djupare granskning av detta område. Regeringen avser därför att ge ett särskilt uppdrag till samtliga centrala museer att bl.a. redovisa vilka etiska riktlinjer man tillämpar i samband med förvärv av föremål till samlingarna.
frs · GN12669 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:669 om jämställdhet vid universitet och högskolor har frågat mig om jag avser verka för en lagändring så att även studenter omfattas av jämställdhetslagen. Frågan hänför sig till sexuella trakasserier på högskolor och universitet. har förekomsten av sexuella trakasserier uppmärksammats alltmer. Det finns ett starkt intresse för att motverka och förhindra sådana trakasserier i arbetslivet. Sexuella trakasserier kan dock inte bara förekomma i arbetslivet utan också inom t.ex. högskoleväsendet. Även studenter har rätt till en studiemiljö som är fri från sexuella trakasserier. Faller den kränkande handlingen under , kan personen i fråga, efter polisanmälan av studenten, dömas för den brottsliga gärningen såväl för de fall där lärare har trakasserat studenter som när studenter har trakasserat andra studenter. Skadestånd kan då utgå till den kränkte. Regeringen skärpte högskoleförordningen kraftigt . Högskolorna fick då en tydlig skyldighet att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att studenter utsätts för sexuella trakasserier. Studenter som utsätter andra studenter för sexuella trakasserier kan enligt högskoleförordningen bli föremål för de disciplinära åtgärderna varning och avstängning. Om en lärare utsätter en student för sexuella trakasserier, kan läraren bli föremål för arbetsrättsliga åtgärder @ såsom uppsägning, om den är sakligt grundad @ enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd. Arbetsgivaren är skyldig att förhindra fortsatta trakasserier. Studenten däremot har ingen möjlighet att åberopa någon regel som motsvarar 22a§ jämställdhetslagen. Enligt denna bestämmelse har arbetsgivaren en skadeståndssanktionerad utredningsskyldighet när han eller hon får kännedom om att en arbetstagare anser sig utsatt för sexuella trakasserier. Arbetsmiljölagen och Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om åtgärder mot kränkande särbehandling i arbetslivet ålägger arbetsgivare att förebygga sexuella trakasserier. Vid tillämpning av lagen och föreskrifterna likställs arbetstagare med den som genomgår utbildning. Den samfälliga regleringen innebär att studenterna inte är rättslösa, men såsom påpekar är jämställdhetslagen inte tillämplig på studenter på högskolor och universitet. Jämställdhetslagen utgör nämligen en del av det arbetsrättsliga regelverk som har till ändamål att främja jämställdhet i arbetslivet. Det är fråga om en lag som reglerar förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Som utbildningsministern i ett pressmeddelande den 8mars har framfört förutsätter regeringen att högskolorna tar sitt uttalade ansvar och arbetar aktivt både med förebyggande åtgärder och med de verktyg som finns när något inträffat. har också ett ansvar som tillsynsmyndighet att se till att högskolorna följer högskoleförordningen. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att utreda frågan om även studenter ska omfattas av jämställdhetslagen, men jag kommer noga att följa utvecklingen på området.
frs · GN12670 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:670 om har frågat statsrådet vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att den enskildes rätt till överklagande ska förbli oförändrad vid en eventuell förenkling av den kommunala planprocessen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Ett viktigt syfte med de bestämmelser om förfarandet som tillämpas när kommunerna fattar beslut om planer enligt (1987:10) är att tillgodose enskildas behov av rättssäkerhet och rättsskydd. Rätten att överklaga är en avgörande del av detta skydd. Eventuella ändringar av kommer självfallet att utformas så att rättssäkerheten tryggas.
frs · GN12671 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:671 om ekdöd har frågat mig om regeringen avser vidta några åtgärder för att råda bot på de problem som finns vad gäller ekdöden. Låt mig först säga att de skador på ekträd som rapporterats såväl i som i inte är ett problem som enkelt går att åtgärda. Orsakerna är alltför ofullständigt kända och ekdöden beror sannolikt på en rad olika faktorer. Skadorna har observerats först i kontinentala och i . Vissa svenska forskare pekar t.ex. på den kalla vintern i 1986@1987. Även försurningen tros kunna gynna svampangreppen. I har man påvisat ett samband mellan algsvampar, dålig rotutveckling och kronutglesning hos ekarna. Rapporterna om skador på ekträden är naturligtvis oroande. Till en början var skadebilden i akut med enstaka plötsligt döda ekar. Den skadebild man ser är ett mera utdraget förlopp med symtom som t.ex. glesa trädkronor, vattskott och skadesvampar. Detta är naturligtvis oroande inte minst för den enskilde skogsägaren som kan ha lagt ned betydande summor på att etablera en ny ekgeneration. Även omistliga natur- och kulturvärden hotas. Ekdöden är en fråga av stor betydelse för det praktiska skogsbruket och särskilt för den industri som vidareförädlar ekträd. Resurser har ställts till förfogande från näringslivet för att belysa problemen. De svenska myndigheterna har också engagerats i frågan. följer skadebilden i ekskogarna i vissa delar av landet (, , och delar av ). Forskning på detta område bedrivs i viss omfattning på de svenska universiteten bl.a. vid och . Även , och har möjlighet att finansiera forskning på området. Det är enligt min mening mycket viktigt att utröna varför ekarna dör för att därefter kunna vidta effektiva åtgärder för att minska problemen. Jag är beredd att bidra till att bättre kunskap tas fram så att konkreta åtgärder kan vidtas.
frs · GN12672 · 2000-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:672 om avkriminalisering av homosexualitet i har frågat mig vilka initiativ den har tagit i för att förmå att avkriminalisera homosexualitet. behandlade denna fråga . politiska åtaganden vid inträdet i (1993) är emellertid i första hand en fråga för , i vilken behandlingen av avslutades . har dock alltid en möjlighet att ta upp en specifik fråga till diskussion. Den rumänska delegationen i har fortlöpande informerat ministerkommitténs sekretariat om vilka åtgärder som vidtagits på nationell nivå för att ändra den rumänska strafflagen. Den rumänska strafflagen innehöll ett förbud mot homosexuella relationer. En ändring genomfördes då mot ett mer begränsat förbud av innebörden att homosexuella handlingar utförda i det offentliga eller förorsakande offentlig skandal kriminaliserades. Enligt den information som vi har erhållit förs fortfarande en dialog mellan den rumänska delegationen i och ministerkommitténs sekretariat i denna fråga. Diskriminering och bestraffning av människor enbart på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. En lagstiftning som innebär diskriminering av homosexuella är självfallet oacceptabel. I alla forum, inklusive , verkar för att på ett mer kraftfullt sätt motverka förekomsten och uppkomsten av alla former av diskriminering. kommer att fortsätta att påtala och uppmärksamma dessa frågor i alla de sammanhang där det är aktuellt och på bästa sätt tjänar saken. Det kan även noteras att det i sista hand kan bli för de mänskliga rättigheterna som, när ett konkret mål aktualiseras, kommer att bedöma om och hur den rumänska lagstiftningen och dess tillämpning står i överensstämmelse med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, framför allt artikel 8 om rätten till privat- och familjeliv. Skulle domstolen finna att den rumänska lagstiftningen strider mot är skyldigt att vidta sådana åtgärder, inklusive lagändring, att framtida kränkningar inte kan ske. Jag kommer även att se till att denna fråga tas upp i de bilaterala kontakterna med .
frs · GN12673 · 2000-03-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:673 om revidering av EU:s dataskyddsdirektiv har frågat justitieministern vilka åtgärder som regeringen har vidtagit inom EU för att dataskyddsdirektivet ska komma att revideras. Frågan har överlämnats till mig. Den 1januari 2000 trädde de ändringar i personuppgiftslagen, som regeringen föreslagit i proposition 1999/2000:11, i kraft. Ändringarna innebär dels att överföring av personuppgifter till ett land som inte ingår i Europeiska unionen eller är anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (tredje land) inte längre ska vara förbjuden om det tredje landet har en adekvat nivå för skyddet av personuppgifter, dels att ringa fall av överträdelse av personuppgiftslagens straffbestämmelse är straffbar. Ändringarna har sammantaget medfört att skyddet för personuppgifter i betydligt högre grad inriktats på de förfaranden som medför allvarliga integritetsrisker och att lagstiftningen närmat sig en sådan missbruksinriktad regleringsmodell som uttalat sig för. har i EU-samarbetet påtalat de problem som uppmärksammats i den svenska debatten. Situationen när det gäller personuppgifter är emellertid komplex i de olika medlemsstaterna. På många håll finns det farhågor för att direktivet ger för stora möjligheter att behandla personuppgifter. Det synsätt som och gett uttryck för kan inte sägas vara den allmänna uppfattningen bland medlemsstaterna. För att ska få gehör för sina synpunkter krävs det att utgångspunkt tas i de tillämpningsproblem som visat sig i och övriga medlemsstater. har bl.a. mot denna bakgrund tagit initiativ till en seminarieserie där företrädare för medlemsstaterna får möjlighet att presentera sin lagstiftning och diskutera de tillämpningsproblem som uppstått i de olika länderna. Vid seminarierna är även en företrädare för kommissionen närvarande. Det tredje mötet i seminarieserien äger rum i den 24mars. Man måste dock vara medveten om att en revideringsprocess tar tid. Lagrådet har ju också påpekat i sitt yttrande över ovan nämnda lagändringar att en revidering av direktivet inte kan väntas ske . Ett särskilt problem i detta avseende är att ännu har inte alla medlemsstater genomfört direktivet, vilket föranlett kommissionen att vid väcka talan mot , , , och . ska kommissionen föreslå nödvändiga förändringar av direktivet. Regeringen kommer att använda tiden fram till dess för att öka förståelsen för de förändringar som enligt svensk uppfattning är önskvärda, bl.a. genom att framföra sina synpunkter inom ramen för dels seminarieserien, dels den rådsarbetsgrupp för dataskydd, i vilken kommissionens förslag till revidering kommer att läggas fram.
frs · GN12674 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:674 om E6 klar till 2007 har frågat mig om vilket besked som gäller angående utbyggnaden av väg E6 genom till fyrfältsväg. Bakgrunden till frågan är att jag enligt vid ett trafikseminarium i lovat att hela E6 genom skulle vara klar som fyrfältsväg och att jag sagt att alla byggen skulle vara klara eller påbörjade . Den nationella planen för vägtransportsystemet som regeringen fastställde 1998 innehåller en utbyggnad av till fyrfältsväg genom norra . Utbyggnaden ska enligt denna plan vara klar , sånär som på bron vid som behandlas i särskild ordning tillsammans med den norska regeringen. Mitt uttalande i att jag skulle arbeta för att E6 skulle vara färdigbyggd är således bara en bekräftelse på den plan regeringen har fastställt.
frs · GN12675 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:675 om radonskador via vattenverk har frågat socialministern om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förebygga att människor skadas av radon via vattenverk. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Radonet från vattenverket utgör inte någon fara för allmänheten. Däremot kan fara finnas för dem som arbetar på platsen. har på flera håll konstaterat höga värden för radon i vattenverk. Frågan har uppmärksammats inom och brev om frågan har gått ut till samtliga yrkesinspektionsdistrikt. Tillsynsinsatserna har därefter intensifierats, bl.a. har i genomfört ett särskilt projekt angående denna fråga. De lokaler där de höga värdena förekommer är visserligen inte permanenta arbetslokaler men problemet är ändå allvarligt. Regler om exposition för radon i arbetet finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om hygieniska gränsvärden. Med hänsyn till de insatser som görs av anser jag inte att det finns behov av ytterligare åtgärder från regeringens sida .
frs · GN12676 · 2000-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:676 om utbildningsplatser för läkare i allmänmedicin har frågat utbildningsminister vad han avser att vidta för åtgärder för att säkra tillgången till läkare . Eftersom jag är den inom regeringen som ansvarar för hälso- och sjukvårdsfrågor besvarar jag frågan. Under större delen av skedde en nedgång i antalet utbildningsplatser för allmänläkare. Dessutom minskade allmänmedicinens andel av utbildningsplatserna för specialistutbildning. Mot bakgrund av denna oroande utveckling infördes en bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen som säger att det i landstingen ska finnas möjligheter till anställning för läkares specialisttjänstgöring i sådan omfattning som tillgodoser det beräknade framtida behovet av specialistkompetenta läkare i klinisk verksamhet. Antalet utannonserade ST-tjänster har därefter i princip fördubblats. Regeringen har dessutom, fr.o.m. den 1juli 1999, tilldelat ansvaret för ett nationellt planeringsstöd i syfte att göra det möjligt att skapa bättre överblick och verka för en mer långsiktig planering av läkarförsörjningen. har i ett internationellt perspektiv hög läkartäthet. En mycket stor andel av läkarna tjänstgör dock inom den slutna sjukhusvården. En viktig fråga är därför enligt min mening att finna former för överföring av läkarresurser från sjukhusvården till primärvården. Här har landstingen ett stort ansvar. Bättre arbetsförhållanden, förbättrade möjligheter till fortbildning samt ökade satsningar på forskning är viktiga förutsättningar för att göra arbetet som allmänläkare i primärvården mer attraktivt. För att säkra tillgången till läkare måste man självklart också se till att det grundutbildas tillräckligt många läkare. Mot bakgrund av bedömning att det kommer att uppstå ett ökat rekryteringsbehov av läkare, bl.a. på grund av att antalet pensionsavgångar ökar, aviserade regeringen i budgetpropositionen för att antalet platser vid läkarutbildningarna kommer att utökas och 2002.
frs · GN12677 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:677 om vägarnas standard i har frågat mig om regeringen avser att avsätta medel så att standarden på vägarna i kan säkras så att näringslivet inte riskerar att drabbas av störningar i produktionen. Låt mig först säga att jag anser att ett vägnät med hög standard i form av hög bärighet och få avstängningar på grund av tjällossning är mycket angeläget för näringslivet. De problem med vägstandarden i som tar upp finns också i andra delar av landet. Det är min ambition att i det kommande budgetarbetet prioritera frågor om drift och underhåll samt bärighet och tjälsäkring av vägnätet.
frs · GN12678 · 2000-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:678 om broavgifter har frågat mig vilka initiativ jag avser vidta som samarbetsminister för att möjliggöra en lägre avgift för kommunikationen över . Sedan ungefär genomför vi tillsammans med den danska regeringen ett omfattande arbete för att underlätta rörligheten för enskilda och företagare över . Och broavgifterna är givetvis av stor betydelse i det avseendet. I den gemensamma dansk-svenska regeringsrapporten @ en region blir till, redogör vi för åtgärder för att stimulera integrationen. Avgiften för dem som reser ofta över måste läggas på en nivå så att den underlättar integrationen i regionen, men som medger att ekonomi inte äventyras. Då integrationen mellan länderna är brons primära syfte är en låg avgift av mycket stor betydelse. Jag anser att det bör finnas utrymme för lägre broavgifter.
frs · GN12679 · 2000-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:679 om tillämpning har frågat mig om när beslut kan förväntas i ett ärende rörande tillämpningen av som den 2juni 1998 överlämnat till regeringen. Det ärende som syftar på gäller i korthet frågan om det har någon betydelse för tillämpning att kan komma att göra en annan bedömning än vad gäller användande av det s.k. inre flyktalternativet. När en myndighet tillämpar det inre flyktalternativet vid bedömningen av ett asylärende leder detta i princip till att en person inte anses riskera förföljelse om han eller hon kan få ett effektivt skydd i någon del av hemlandet. Regeringen har tagit beslut i flera andra överlämnade ärenden rörande asylansökningar av bosniska medborgare. Genom regeringens vägledande beslut i dessa ärenden har praxis för bosniska asylsökande till viss del ändrats. Frågan om skyddsbehov gentemot kan aktualiseras även i det här aktuella ärendet. Jag är medveten om de nackdelar som den långa väntetiden medför för dem som berörs av asylärendet, även om de sociala förmånerna och rättigheterna i och för sig är desamma som för andra asylsökande. Jag är angelägen om att regeringen tar beslut i ärendet.