ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12256 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:256 om har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att får nödvändiga resurser för upprustning av . Bakgrunden till fråga är att är hårt sliten och den tunga trafiken har begränsats. Man riskerar även att bron endast kan tillåtas för personbilar och lätta lastfordon . Trafik norrifrån mot som kräver bärighetsklass 2 får då en resvägsförlängning och resvägen från till ökar . Detta berör ca 200 fordon av totalt ca 3 000 fordon och av de 200 tunga fordonen är ca 85 fordon bussar. På bedriver , och verksamhet och alla är beroende av att godsleveranser med lastbil och busstrafiken kan fungera. framhåller också att endast vill rusta bron till bärighetsklass 2 till en kostnad av och att det borde vara en självklarhet att rusta bron till bärighetsklass 1, då den blygsamma merkostnaden för detta endast är . Sandöbroarna ska rustas i enlighet med gällande nationell väghållningsplan. Kostnaden för detta är dock ca för att rusta broarna till bärighetsklass 2 då projektet även inkluderar ett byte av . färdigställdes till en kostnad av ca . Den nya bron placerades vid efter omfattande utredning av var det var lämpligast att lokalisera den nya bron. Bl.a. undersöktes ett alternativ med upprustning och ombyggnad av Sandöbroarna. Alternativet att bygga om Sandöbroarna undveks bl.a. för att ombyggnaden skulle störa trafiken i alltför hög grad. Genom tillkomst slapp den tunga trafiken göra den omväg på 4 mil som man tidigare var tvungen till, då Sandöbroarnas bärighet redan då inte räckte för den tunga trafiken som kräver bärighetsklass 1. Jag anser därmed att behovet av en bro med bärighetsklass 1 över i området redan är tillgodosedd. Jag vill också påminna om att Sandöbroarna aldrig har haft bärighetsklass 1 och att nuvarande bärighetsklass 2 räcker för den tunga trafik som trafikerar broarna. har på förfrågan från angivit att man bedömer att man kan finansiera en upprustning av Sandöbroarna med bibehållen bärighetsklass 2, inom ramen för tilldelade anslagsmedel, utan att det påverkar takten i att genomföra de fysiska trafiksäkerhetsåtgärder som regeringen beslutat om. Mot denna bakgrund har jag inga invändningar mot att genomför en upprustning av Sandöbroarna. Det förutsätter dock att upprustningen genomförs inom ramen för anvisade anslagsmedel och beviljade anslagskrediter och under förutsättning av att detta inte försenar genomförandet av regeringens satsning på fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Detta är villkor som gäller för och egentligen behövs inget särskilt beslut från regeringen för att sätta i gång med upprustningsarbetena. Jag är däremot inte beredd att omprioritera anslagsmedel, vare sig från regeringens satsning på fysisk trafiksäkerhet eller från satsningen på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av andra regionala vägar, för att kunna inleda upprustningen av Sandöbroarna.
frs · GO12259 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:259 om Gotlandsflyget har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ge gotlänningarna möjlighet att använda flyg som transportmedel. Inför flygets avreglering var förhoppningarna stora om att det skulle skapas en god konkurrens på flygmarknaden, vilket skulle leda till ett bra trafikutbud och sänkta priser. Med resultatet i hand kan vi konstatera att dessa förhoppningar inte har infriats. I stället har det uppstått en i det närmaste obefintlig konkurrenssituation med ett långtgående samarbete mellan aktörerna på marknaden. Jag är mycket bekymrad över situationen. Min förhoppning är dock att den ska kunna förbättras genom det arbete som pågår i EU med att se över slotsförordningen. En förändrad förordning skulle kunna göra det lättare för nya flygbolag att ta upp konkurrensen med befintliga operatörer. Ett annat instrument för att förbättra flygtrafiken inrikes är statlig upphandling av trafik. utreder möjligheterna och förutsättningarna för att utöka trafikupphandlingen.
frs · GO12260 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:260 om arbetslöshetsförsäkring för småföretagare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera småföretagares rättssäkerhet vid bedömning enligt reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. I princip gäller samma regler för anställda som för företagare i arbetslöshetsförsäkringen. Det finns dock några särregler för företagare, vilka motiveras av de särskilda förhållanden som gäller för denna grupp. Det är exempelvis svårare att fastställa när en företagare är arbetslös. Vidare anses företagare i högre grad än anställda kunna planera sin arbetslöshet. I arbetslöshetsförsäkringen behandlas alla företagare på samma sätt. Det finns således inte några särregler som riktar sig särskilt till småföretagare. I den proposition om arbetslöshetsförsäkringen (prop. 1999/2000:139 En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring), som överlämnades till , har regeringen aviserat att den avser att analysera de förändringar som sker när det gäller nyföretagande och som ställer nya krav på alla samhällssystem, inklusive arbetslöshetsförsäkringen. Med hänsyn till att frågan om företagares ställning i arbetslöshetsförsäkringen är komplicerad och rymmer många överväganden, såsom undanträngningseffekter och konkurrenssnedvridning, har regeringen också uttalat att den ämnar följa utvecklingen vad gäller nya anställningsformer i gränslandet mellan egenföretagande och anställning. Mot bakgrund av ovan nämnda uttalanden har, med avsikt att kartlägga nyföretagandet och de problem som kan vara förknippade med detta inom olika samhällssystem, ett utredningsarbete påbörjats inom . Inom pågår även ett arbete för att undersöka möjligheterna att samla tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen i en egen myndighet som är fristående från . Regeringens syfte med en organisationsförändring av tillsynen är att, genom en effektivare tillsyn av arbetslöshetsförsäkringen, komma till rätta med sådant som bristande enhetlighet i rättstillämpningen hos arbetslöshetskassor och arbetsförmedlingar. Härigenom kan rättssäkerheten stärkas för de enskilda arbetssökande. Med hänsyn till att de frågor som tagit upp nu ses över inom ser jag inte något behov att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över regelverket särskilt när det gäller småföretagare i arbetslöshetsförsäkringen.
frs · GO12261 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:261 om könsskillnader i pensionssystemet konstaterar först att det statliga pensionssystemet medger att makar överlåter pensionspoäng till varandra. Hon hävdar vidare att staten lägger beslag på en del av pensionsrätten när överföringen sker från en man till en kvinna och att detta förhållande inte gäller vid en överföring från en kvinna till en man. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med tanke på dessa skillnader i regeltillämpningen mellan könen. Det är riktigt att makar som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet har rätt att överföra pensionsrätt som tjänats in i premiepensionssystemet. Vissa villkor gäller för att överföring ska få ske. Endast pensionsrätt för premiepension som tjänats in under äktenskapet ska kunna bli föremål för överföring. Med äktenskap likställs registrerat partnerskap. Överföringen ska också vara frivillig, ske fortlöpande år och omfatta hela den pensionsrätt för premiepension som tjänats in för året. Överföring av pensionsrätt kan förväntas leda till merkostnader för hela försäkringskollektivet. Enligt min och regeringens uppfattning är det rimligt att dessa merkostnader bärs av dem som använder sig av möjligheten till överföring, så att de som inte använder sig av denna möjlighet inte förlorar på att överföring får ske. Det sker därför en viss justering på premiepensionskontot för den som mottagit överförd pensionsrätt för premiepension. Så långt det är möjligt bör justeringen baseras på vad som faktiskt är känt om kostnaderna för överföringar. Beräkningarna bör således grunda sig på senast kända livslängdsstatistik, kända förhållanden om vilka som överför pensionsrätt etc. Till skillnad mot vad påstår är beräkningen lika för kvinnor och män. Någon skillnad mellan könen av det slag som tar upp i sin fråga finns alltså inte.
frs · GO12262 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:262 om trygghet för handlarna har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att butiksägare ska kunna känna rättstrygghet. ställer också frågan om "det enda som återstår är att ta hjälp av 'maffian'". Butiksägare ska kunna känna sig trygga i sin verksamhet och är i internationell jämförelse ett tryggt land. Det samhälle som kan ge sina medborgare en hundraprocentig garanti för att de inte blir utsatta för brott finns dock inte. Ett samhälle som vilar på demokratisk grund måste också ta hänsyn till andra värden än rena skydds- och säkerhetsaspekter. Vi vill inte ha ett samhälle bakom lås och bom och självklart är det helt oacceptabelt att brottsoffer själva använder sig av illegala metoder. Det finns alltid ett fåtal individer som är beredda att gå mycket långt för att skaffa sig egen . Dessa "uppfinner" om möjligt nya metoder. har gett ett exempel på en sådan metod i sin fråga. Rättsväsendet har till uppgift att anpassa sina metoder för att förebygga och bekämpa sådana tendenser. erfarenheter visar att denna typ av brott kan förebyggas genom att dels det fåtal gärningsmän, som det brukar röra sig om vid denna typ av brott, grips, dels genom att den bransch som är utsatt själv vidtar åtgärder som försvårar genomförandet av sådana handlingar. Det krävs alltså åtgärder av flera olika aktörer i samarbete. Jag har inhämtat att den samverkan mellan bl.a. polisen och handeln, som sker under ledning av inom ramen för den s.k. Butiksgruppen, har återupptagits efter ett uppehåll. Företrädare för , och har också träffats för att diskutera det gemensamma intresset av att förebygga brott med anknytning till handeln. Det är min övertygelse att de fortsatta diskussionerna i dessa former är ett bra sätt att gemensamt undersöka vilka problem och behov av åtgärder som finns och som kan vara bäst lämpade för att förebygga brott och utsatthet för brott. Lagen om kameraövervakning innebar också ökade möjligheter för bl.a. butiksägare att använda övervakningskameror. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som ska utvärdera lagen utifrån ett brottsförebyggande perspektiv.
frs · GO12263 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:263 om samernas deltagande i förvaltningen av Laponia har frågat statsrådet vad hon avser att vidta för åtgärder för att samerna garanteras ett avgörande inflytande i förvaltningen av Laponia. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Nästan hela Laponiaområdet utgörs av naturskyddade områden. I området ingår nämligen fyra nationalparker och två naturreservat. Detta innebär att varje park ska bevaras i sitt naturliga tillstånd eller i väsentligt oförändrat skick. Oavsett vem som förvaltar området måste förvaltningen ske inom den i angivna ramen. Rent generellt strävar regeringen efter att ge samerna ett ökat självstyre. , som ska redovisa sitt uppdrag , ska bl.a. lämna förslag till en rennäringspolitik som ger underlag för en ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring, vem som bör sköta de regionala uppgifterna som berör rennäringen liksom hur renskötseln bör organiseras . Utredningen om konvention nr 169 bedömer i betänkandet Samerna @ ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) att kan ansluta sig till konventionen efter det att ett antal åtgärder som rör samernas rätt till mark blivit genomförda. betänkande bereds i . Regeringen kommer således att ta ställning till åtskilliga förslag som rör rennäringen och samernas rätt till mark och vatten. Det är min ambition att det under det arbetet ska kunna utformas bestämmelser som medför att samebyarnas möjligheter att bruka den mark som används för renskötsel kan ges en för alla parter acceptabel lösning.
frs · GO12264 · 2000-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:264 om ekonomin i har frågat mig om jag avser att föreslå åtgärder för att kyla ned ekonomin i till förmån för andra delar av landet. Bakgrunden till frågan är att befarar att regeringen ansluter sig till dem som menar att en nedkylning av tillväxten i är en förutsättning för att andra delar av landet ska få del av tillväxten. har tidigare riktat en interpellation till mig med ungefär samma innehåll. Av praktiska skäl kan interpellationen inte besvaras förrän . Som svar på den aktuella frågan vill jag hänvisa till att regeringen under ett drygt år på förslag av och i dialog med kommuner i våra tre storstadsregioner börjat genomföra en storstadspolitik. Regeringens storstadspolitik utvecklas utifrån två övergripande mål. att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya jobb skapas såväl inom regionerna som i övriga delar av landet, att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Tillväxtmålet bygger på den grundläggande tanken om att tillväxt i storstäderna också skapar tillväxt i andra regioner. Regeringen har slutit lokala utvecklingsavtal, som är ett instrument i storstadspolitiken, med och fem andra kommuner. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att granska de lokala utvecklingsavtalen ur ett tillväxtperspektiv. Det är min förhoppning att de lokala utvecklingsavtalen kan utvecklas ytterligare som styrinstrument för att skapa förutsättningar för ökad tillväxt just i våra storstadsregioner. Jag har alltså inte för avsikt att föreslå några åtgärder för att kyla ned ekonomin i . Däremot är jag orolig för att bristen på bostäder i regionen kommer att innebära problem i den fortsatta utvecklingen. Enligt regionala studie , liksom höstprognos, har företagen i stora svårigheter att rekrytera personal, på grund av att människor inte kan flytta till .
frs · GO12266 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:266 om platsbrist vid § 12-hemmen har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska finnas ett tillräckligt antal platser vid § 12-hemmen. Bakgrunden är bl.a. den platsbrist som uppstått vid de särskilda ungdomshemmen i samband med att lagen om sluten ungdomsvård trädde i kraft . Den uppkomna situationen har sin grund i att lagen om sluten ungdomsvård har fått en betydligt större tillämpning än vad som kunde förutses, vilket inneburit att många fler har behövt plats och orsakat platsbrist när det gäller den vård som bedrivs vid de särskilda ungdomshemmen med stöd av LVU. har därför tvingats till prioriteringar, som gjort att det uppstått väntetider på i vissa fall. För att råda bot på den svåra platssituationen tilldelades SiS i vårbudgeten ytterligare för att inrätta fler platser, dels för sluten ungdomsvård, dels för den s.k. § 12-vården. Utbyggnaden är i full gång, men tar av naturliga skäl ; personal ska rekryteras och introduceras och lokaler ska iordningställas. Bedömningen är att genom höjningen av anslaget nu har de resurser som krävs för att skapa balans mellan tillgång och efterfrågan i ungdomsvården.
frs · GO12267 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:267 om demokratiutbildningen i skolan har frågat om jag avser vidta några åtgärder för att tillförsäkra eleverna vid gymnasieskolorna en allsidig och saklig undervisning om den svenska representativa demokratin. I den mål- och resultatstyrda skolan är det som sätter upp riktlinjerna för verksamheten. Jag som skolminister har till uppgift att verka för att skolans mål blir tydligt formulerade i bl.a. läroplanen och att kommunerna ges goda förutsättningar för det praktiska genomförandet. Kommunerna har däremot stor frihet att avgöra hur verksamheten i skolan ska utformas och organiseras, som t.ex. att avgöra när och i vilket sammanhang man vill bjuda in politiska partier till skolan. När det gäller enskilda lärares agerande har rektor som pedagogisk ledare och chef för lärarna ett övergripande ansvar för att verksamheten som helhet inriktas på att nå de riksgiltiga målen. Enligt gymnasieskolans kursplan ska utbildningen i ämnet samhällskunskap syfta till att med demokratin som värdegrund bredda och fördjupa elevernas kunskaper om nutida samhällsförhållanden och samhällsfrågor. Ämnet syftar vidare till att ge eleverna ökade förutsättningar att aktivt delta i samhällslivet och en beredskap att hantera förändringar i samhället. Skolan ska i sin undervisning i ämnet samhällskunskap sträva efter att ge eleverna förståelse för hur olika perspektiv och ideologier ger olika sätt att uppfatta samhället. Studierna i samhällskunskap i gymnasieskolan bygger på kursplan i ämnet där eleverna i slutet av nionde skolåret ska ha uppnått grundläggande kunskaper om det svenska styrelsesättets framväxt och samhällssystemets uppbyggnad, samt förstå innebörden av det grundläggande norm- och rättssystemet i . Jag vill poängtera hur viktigt det är att skolan har en öppen attityd till det omgivande samhället. I läroplanen för de frivilliga skolformerna betonas att undervisningen ska vara saklig och allsidig. Vidare framhålls att skolan inte själv kan förmedla alla de kunskaper som eleverna kommer att behöva, utan att skolan måste ta till vara de kunskaper och erfarenheter som finns i det omgivande samhället. Med hänvisning till de tydliga målformuleringarna finns det ingen tveksamhet om skolhuvudmännens ansvar för en allsidig och saklig undervisning och jag avser därför inte att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GO12268 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:268 om gamla fiskenät har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att draggning efter spökgarn ska komma till stånd i . Det ankommer på att besluta om nationella föreskrifter som behövs på fiskets område. är också den myndighet som ska vidta nödvändiga åtgärder i beståndsvårdande syfte. Verket har uppmärksammats på frågans omfattning. för , där bl.a. de baltiska länderna deltar, är också ett lämpligt forum för att diskutera ifrågavarande problem. Jag ska därför låta mina tjänstemän uppmärksamma frågan inom ramen för arbetet inom för .
frs · GO12270 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:270 om fastighetsmäklares medverkan vid företagsförsäljningar har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta med anledning av tillkännagivande om ändring i fastighetsmäklarlagen. Innebörden av tillkännagivandet är att den som förmedlar en företagsöverlåtelse där en fastighet ingår i rörelsen själv ska kunna hantera hela förmedlingsuppdraget och att säljaren alltså inte ska behöva vända sig även till en fastighetsmäklare. Som informerats om är avsikten att den aktuella frågan ska tas upp antingen inom ramen för den utvärdering av fastighetsmäklarlagen som planeras eller i något annat lämpligt sammanhang. Arbetet bör kunna sättas i gång .
frs · GO12271 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:271 om bekämpning av gränsöverskridande narkotikahandel har frågat mig om vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att intensifiera bekämpningen av narkotikahandeln över gränser. har tagit del av regeringens skrivelse 2000/01:41 om hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål . När det gäller narkotikasituationen i redovisas i skrivelsen slutsatser om fördelning och mängder av narkotikapreparat som beslagtagits . Regeringen konstaterar att ökningen av narkotikabeslag i beror på att den gränsöverskridande narkotikabrottsligheten har ökat. Denna typ av brottslighet är i de flesta fall en del av den gränsöverskridande organiserade brottsligheten. Detta innebär, som regeringen tidigare redovisat, att nationella brottsbekämpande åtgärder måste kopplas ihop med internationellt samarbete och samverkan. Endast med samlade europeiska insatser kommer vi att effektivt kunna förebygga och förhindra gränsöverskridande brottslighet i . har som mål att aktivt delta i , som bl.a. innebär möjlighet till gränsöverskridande övervakning av misstänkta brottslingar, t.ex. narkotikabrottslingar. Det nordiska polis- och tullsamarbetet, PTN, har i olika internationella sammanhang framhållits som ett effektivt medel att komma till rätta med den gränsöverskridande grova brottsligheten i de nordiska länderna. Inom ramen för PTN bedrivs olika projekt för narkotikabekämpning. Genom sin roll som ansvarig för det nordiska amfetaminprojektet spelar en aktiv roll vad gäller bekämpning av syntetisk narkotika. En ytterligare åtgärd som regeringen vidtagit är att i rådets arbetsgrupp för narkotikafrågor presentera ett förslag, CASE, som syftar till förbättrade möjligheter för tull och polis i EU-länderna att bekämpa illegal produktion och distribution av syntetisk narkotika i . Avsikten är att träffa en överenskommelse under ordförandeskap. Förslagen i CASE har arbetats fram bl.a. med utgångspunkt från de erfarenheter som dragits från det nordiska amfetaminprojektet. Vidare träder två nya lagar i kraft , dels lagen om straff för smuggling, vilken är avsedd att ytterligare förbättra möjligheterna att bekämpa smuggling av bl.a. narkotika, dels lagen om internationellt tullsamarbete, vilken ger tullmyndigheterna inom EU möjligheter till ökat samarbete avseende bl.a. informationsutbyte, utredningar och spaning. Härigenom öppnas en möjlighet att ytterligare skärpa kampen mot den organiserade och grova gränsöverskridande brottsligheten. Sammanfattningsvis innebär dessa åtgärder ytterligare möjligheter för polis och tull att bekämpa narkotikahandeln över gränser.
frs · GO12272 · 2000-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:272 om TV-gudstjänster har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att våra public service-företag ska förvalta vårt kristna kulturarv. Jag delar uppfattning att det är viktigt att vårt kristna kulturarv förvaltas. Det är också viktigt att vi har en mångfald i programutbudet i vår gemensamma television så att den verkligen är en television för alla. Av SVT:s sändningstillstånd framgår att programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behov och intressen hos landets befolkning. Även mindre gruppers intressen ska i görlig mån tillgodoses då en stor del av befolkningen har möjlighet att se programmen. Programutbudet ska utformas så att utrymme ges åt en mångfald av olika åsikter och meningsriktningar och så att hänsyn tas till olika förutsättningar hos befolkningen. SVT ska i skälig omfattning tillgodose olika intressen i fråga om bl.a. religion, kultur och vetenskap. Programutbudet i detaljregleras således inte i sändningstillståndet. Inte heller anges i sändningstillståndet hur många timmar olika programtyper ska sändas. Den innevarande tillståndsperioden för SVT upphör . arbetar en beredningsgrupp med representanter från samtliga riksdagspartier med att ta fram de riktlinjer som ska gälla för våra tre public service-företag under nästa tillståndsperiod. Jag vill inte föregripa deras arbete.