frs · GN12798 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:798 om rekrytering till gymnasiets omvårdnadsprogram frågar vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka intresset för omvårdnadsprogrammet så att rekryteringen till vård- och omsorgsområdet kan underlättas. I promemorian Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44) menar Kommissionen för rekrytering till vård och omsorg bl.a. att kommunerna ska vidta åtgärder med målsättningen att öka antalet studerande inom gymnasiets omvårdnadsprogram så att rekryteringsbehovet kan tillgodoses @ ambitionen ska, enligt kommissionen, vara att ca 7000 studerande ska genomgå utbildningen . Det påpekas vidare att kommunerna har ett ansvar för att erbjuda alla en möjlighet att läsa hela eller delar av omvårdnadsprogrammet inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen. Målsättningen bör vara att i vuxenutbildningen @ med relevanta kurser @ 3000 fler än utbildas. I propositionen Växa med kunskaper (prop. 1990/91:85) fastslogs principen att elevernas val ska styra gymnasieskolans dimensionering, dvs. att kommunerna så långt möjligt ska anpassa utbudet av utbildningsplatser efter ungdomarnas intresse för olika utbildningar. Jag anser att denna princip är riktig. Att eleverna kan välja förnuftigt @ och att de dessutom gör det @ framgår av och den föränderliga ekonomin (rapport nr179). I figuren nedan, som är hämtad ur rapporten, framträder en viss koppling mellan arbetsmarknadsläget och intresset för omvårdnadsprogrammet. ökar intresset något, därefter sjunker det stadigt. Andel sökande och antagna till omvårdnadsprogrammet 1987@1998, antal sysselsatta inom vård och omsorg 1987@1998. Skala för andel sökande och andel antagna till vänster, antal sysselsatta till höger. (Källa: /SCB.) Sysselsättningen uppvisar en liknande trend. Intressant att notera är också att andelen sökande sjunker innan trenden vänder i sysselsättningsstatistiken. vänder nedgången inom vårdsektorn, och sysselsättningskurvan pekar uppåt. Anmärkningsvärt är att elevernas sökandemönster följer förändringen på arbetsmarknaden även efter 1998. Antalet intagna till omvårdnadsprogrammet ökade, enligt preliminär statistik från , från 3632 elever till 4102 , dvs. en ökning med . Inget annat program har ökat så mycket förutom byggprogrammet (). Att infria kommissionens önskemål om en ökning av antalet intagna på omvårdnadsprogrammet till 7000 är dock knappast möjligt i den arbetsmarknadssituation vi kan se framför oss. Rekryteringsbehoven är stora inom ett flertal branschområden och konkurrensen om ungdomarna kommer att bli stor. Särskilt som antalet 16-åringar i årskullarna inte ökar med mer än drygt 20000 för att sedan befinna sig på den nivån . Därefter minskar årskullarnas storlek igen. Gymnasieskolan kan därför inte förväntas fungera som enda rekryteringsväg varken inom vård- och omsorgssektorn eller inom andra delar av arbetsmarknaden. Desto viktigare är det att kommunerna i samarbete med landstingen arbetar för kommissionens andra målsättning, nämligen att i vuxenutbildningen utbilda minst 3000 fler än . Just omvårdnadsämnena tillhör de ämnen som ökat i omfattning sedan startade. utgjorde omvårdnadsämnena , uttryckt i andel av heltidsplatserna i den kommunala vuxenutbildningen inklusive . förändras omvårdnadsprogrammets struktur som ett resultat av översyn av programmen. Översynen har bl.a. inneburit att fler kurser som ingår i högskolans särskilda behörigheter kan läsas inom programmet. Jag bedömer att detta kommer att stärka programmets attraktionskraft. Jag vill slutligen informera om att regeringen avser att återkomma i vårpropositionen med förslag till åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet bland invandrare, bl.a. arbetslösa invandrare med utländsk utbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet.