ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12364 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:364 om upphovsrätten har frågat mig om regeringen avser att lägga fram ett förslag som gör piratkopiering laglig. har hänvisat till att hon tolkat vissa uttalanden från ungdomsministern som att regeringen avser att göra det tillåtet att gratis ladda ned musik från Internet, något som menar är olagligt. En musik-cd omfattas av en rad olika rättigheter som regleras i upphovsrättslagen. Kompositören har upphovsrätt till musiken. Textförfattaren har upphovsrätt till sångtexterna. Upphovsrätten innebär att upphovsmannen har ensamrätt att framställa exemplar av verket och göra det tillgängligt för allmänheten. För artisterna som medverkar på skivan och för skivbolaget som producerar skivan finns liknande skydd. Skyddet ska garantera att rättighetshavarna kan dra nytta av vad de skapat och stimulera nytt skapande. För att skapa en balans mellan upphovsmännens behov av skydd och intresset att för vissa specifika ändamål kunna nyttja verk fritt, finns ett antal lagstadgade inskränkningar i skyddet. En av dessa inskränkningar är rätten enligt 12 § upphovsrättslagen att göra enstaka kopior av offentliggjorda verk för enskilt bruk. Denna rätt är inte utan undantag. Bl.a. gäller att datorprogram över huvud taget inte får kopieras för enskilt bruk. För att kopiering för enskilt bruk ska få ske krävs enligt lagtexten endast att verket som sådant är offentliggjort. Ett verk anses enligt 8 § upphovsrättslagen offentliggjort när det lovligen gjorts tillgängligt för allmänheten. Ett exempel på detta är när exemplar av en cd-skiva, med rättighetshavarnas samtycke, har bjudits ut till försäljning. Detta gäller i de flesta fall för musik som lagts ut på Internet. Enligt lagtexten krävs således inte att själva det exemplar som kopieringen sker ifrån är lovligen utlagt på Internet. I den juridiska debatten finns det dock de som menar att ett sådant krav tolkningsvis ska anses gälla. Frågan har inte avgjorts i rättspraxis. Min bedömning är att det enligt gällande rätt inte finns något sådant krav. Om min bedömning är riktig kan ifrågasättas om gällande rätt ger uttryck för en rimlig intresseavvägning. Dessa och andra frågor som har samband med kopiering och tillgängliggörande av bl.a. musik på Internet kommer emellertid att övervägas närmare i samband med genomförandet av det kommande direktivet om anpassning av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. Detta direktiv förväntas antas under det svenska ordförandeskapet. Avslutningsvis vill jag framhålla att rättighetshavarnas samtycke krävs för att lägga ut skyddad musik på Internet. Den som olovligen på detta sätt framställer exemplar av musik och gör den tillgänglig för allmänheten kan alltså bli ansvarig för upphovsrättsintrång.
frs · GO12366 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:366 om utbildning av idrottsledare har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera möjligheten till att utbilda ideella idrottsledare. Den svenska idrottsmodellen bygger i stor utsträckning på de ideella ledarnas frivilliga engagemang. Ungefär 600 000 personer beräknas ha ett eller flera ledaruppdrag inom den svenska idrottsrörelsen. De verkar i styrelser på olika nivåer, som tränare, ungdomsledare, funktionärer, lagledare m.m. Det stora flertalet ledare utför sin ledargärning helt utan ersättning. Att vara ledare ställer krav på utbildning för att man ska utvecklas i sin ledargärning. Detta måste i allmänhet ske under fritid i konkurrens med många andra åligganden. Trots detta genomgår över 200 000 ledare någon form av utbildning för att bli bättre ledare och för att kunna utveckla sina föreningar. Idrottsrörelsen arbetar aktivt för att stärka samspelet mellan den frivilliga ledarutbildningen och den yrkesmässiga vid universitet och högskolor med idrottsanknuten utbildning. Regionala utvecklingscentrum och idrottsgymnasier är även miljöer där ny kunskap utvecklas. Regeringen avser att ytterligare stärka ledareutbildningen genom att ge ökade resurser att i samverkan med genomföra ökade insatser med syfte att stärka ungdomars vilja och möjligheter att verka som idrottsledare. Dessutom kan dessa insatser bidra till att stärka den lokala utvecklingskraften i främst regionalpolitiskt prioriterade områden i vårt land.
frs · GO12367 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:367 om Svenska Spels pengar till barn- och ungdomsverksamhet har frågat mig vad jag avser att göra för att ge idrottsorganisationerna möjlighet till bättre framförhållning i sin planering av medel från Svenska Spels överskott. I enlighet med vad uttalat tillfaller merparten av överskottet från det värdeautomatspel som AB har koncession på att bedriva det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Idrottens andel av överskottet betalas ut av AB till som i sin tur fördelar dessa medel, tillsammans med den del av statsanslaget som utgörs av bidrag till lokal barn- och ungdomsverksamhet, till distriktsidrottsförbunden. De lokala föreningarna redovisar sin barn- och ungdomsverksamhet till distrikten uttryckt i antalet sammankomster och deltagartillfällen . Utifrån dessa redovisningar erhåller varje förening sin del av det statliga stödet. De ökande medlen från spelverksamheten tillfaller således föreningarna enligt samma modell som statsanslaget, dvs. i relation till den omfattning som föreningarna själva väljer att bedriva sin verksamhet. Jag anser att dagens modell är fullt tillfredsställande och avser inte att verka för ett ändrat system.
frs · GO12368 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:368 om brun/vit turistvägvisning har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att det ska bli möjligt att komma i gång med brun/vit turistvägvisning i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att svara på frågan. gav in ett förslag till en ny vägmärkesförordning. Förslaget innehåller bl.a. regler för vägvisning till turistiskt intressanta mål. Sådan vägvisning ska enligt förslaget ske med brun/vita vägmärken. förslag har remissbehandlats och bereds i . Det är ännu för tidigt att säga när regeringen kan komma att fatta beslut i anledning av det omfattande förslaget.
frs · GO12370 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:370 om kombitrafik har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta kombitrafik. jag håller med frågeställaren om att utvecklandet av ett effektivt och långsiktigt hållbart godstransportsystem är en prioriterad fråga. Framtidens godstransporter måste både vara attraktiva för kunderna, dvs. uppfylla deras krav på transportkvalitet i olika former, och hållbara ur samhällets olika aspekter, bl.a. ekologiskt. Ökad kombitrafik kan vara ett av många medel för detta. Regeringen tillsatte mot denna bakgrund Godstransportdelegationen vari, som frågeställaren säkert känner till, ingår både varuägare, transportörer och statliga myndigheter. Delegationen har som uppgift att till för regeringen redovisa en samlad trafikslagsövergripande strategi för effektiva och hållbara godstransporter. Enligt vad jag har erfarit diskuterar delegationen bl.a. de frågeställningar som nämner. är dessutom numera utpekat sektorsansvarigt verk för även kombitrafiken. arbetar på regeringens uppdrag med en sektorsstrategi som ska presenteras för regeringen i vår. Det kan slutligen vara lämpligt att påminna om att kombitrafiken, som har sin största styrka på långa transportavstånd, påverkas negativt av den otillfredsställande situationen vad gäller godstransporter på järnväg inom den europeiska unionen, såväl vad gäller marknadstillträde som avgiftssättning. Den arbetar därför aktivt och på bred front för att få till stånd snabba förändringar inom bansektor, till gagn för kombitåg och andra former av järnvägstransporter.
frs · GO12371 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:371 om register över skolor har frågat mig vad jag ämnar att göra för att hindra att på skolnivå presenterar uppgifter om etnisk bakgrund och föräldrars utbildningsnivå på Internet. Frågan är föranledd av uppgifter i medierna om Statens skolverks planer på ett nytt informationssystem med uppgifter om bl.a. landets skolor. Jag har besvarat i stort sett samma fråga ställd av och får därför i huvudsak upprepa mitt tidigare svar. Enligt instruktion har verket bl.a. i uppdrag att följa upp och utvärdera skolväsendet och barnomsorgen. Verket ska också informera och sprida kunskap om skolväsendet och barnsomsorgen. Det är inte min uppgift som minister att ha synpunkter på hur mer konkret genomför denna uppgift. Jag utgår dock från att verkets planer inte syftar till att bidra till segregering av skolor och kan försäkra att verket inte avser att på Internet presentera uppgifter om enskilda elevers resultat eller sociala bakgrund. Frågor om utformningen av verkets nya informationssystem får jag i övrigt hänvisa till . Utan att ta ställning till utformningen av nya informationssystem menar jag emellertid att det behövs information och kunskap för att förutsättningar ska ges för en likvärdig skola. Vi vet att variationerna i resultat mellan skolor är stora. Det är därför betydelsefullt att orsakerna bakom dessa skillnader analyseras så att insatser kan göras för att överbrygga de problem som finns. Sociala bakgrundsfaktorer är bland andra faktorer viktiga för att rätt värdera och analysera skolors resultat. Målen är självklart desamma oavsett elevernas bakgrund.
frs · GO12372 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:372 om funktionshindrade i öststatsländerna har frågat mig om vilka åtgärder som avses vidtas för att respekten för mänskliga rättigheter också ska gälla de cirka två miljoner funktionshindrade i . Kandidatländernas framsteg utvärderas av kommissionen avseende uppfyllnaden av de s.k. Köpenhamnskriterierna. Dessa inkluderar respekten för de mänskliga rättigheterna för alla medborgare, inklusive medborgare med funktionshinder. Att förhandla om medlemskap innebär att kandidatländerna förklarar sig villiga att anta EU:s hela regelverk @ acquis communautaire. Därmed accepterar kandidatländerna också de bestämmelser som reglerar handikappfrågor inom EU. Situationen för människor med funktionshinder i och i är i många avseenden mycket svår, och betydande insatser krävs, både politiskt och ekonomiskt. Detta inser kandidatländernas regeringar och ansträngningar görs för att förbättra funktionshindrade personers situation. Förutom insatser från respektive kandidatlands regering sker detta även med hjälp av bilateralt stöd samt via multilaterala insatser från bl.a. och . Hälso- och sjukvårdens arbetar med hjälp av medel från Sida med kunskapsutvecklande projekt inom hälso- och sjukvården och närliggande delar av . Det berör främst våra grannländer i . Det lär dock dröja innan situationen för personer med funktionshinder i kandidatländerna uppnår västeuropeisk nivå. Regeringen anser att en väg mot att förbättra funktionshindrade personers situation är att med kraft driva EU-utvidgningsprocessen. Därigenom måste kandidatländerna uppfylla kriterier för upprätthållandet av de mänskliga rättigheterna. Den ekonomiska tillväxten i kandidatländerna ger också allt större möjligheter till förbättringar. Således blir medlemskapet i EU, och även vägen dit, en mycket viktig del i den långsiktiga lösningen på dessa förhållanden. I ett flertal av länderna i och i gör Sida stora insatser som syftar till att personer med funktionshinder ska bli delaktiga i samhället. Insatserna riktas framför allt mot avinstitutionalisering, samt att förebygga att barn hamnar på institutioner. Dessutom utbildas tjänstemän att arbeta på ett mer konstruktivt sätt med funktionshindrade. Sida har även projekt där arbetsplatser anpassas för att ge förutsättningar för funktionshindrade att bli mer delaktiga inom arbetsmarknaden. Inom ramen för vänortssamarbetet behandlas också handikappfrågor. Det viktigaste målet med stödet är att få till stånd attitydförändringar genom kunskapsöverföring. Under det svenska ordförandeskapet kommer att arrangera ett expertmöte i den 25@26 april där handikappfrågor kommer att diskuteras ur ett människorättsperspektiv. Till detta möte kommer både representanter för kandidatländerna och medlemsstaterna att inbjudas. Dessutom kommer en konferens att hållas i mellan och . Denna fokuserar på sociala frågor i och de mest utsatta grupperna i landet, varav funktionshindrade är en.
frs · GO12373 · 2000-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:373 om EU har frågat statsministern om han har för avsikt att ta upp frågan om Opus indirekta inflytande i EU, mot bakgrund av att vice president, spanjorskan , är medlem i organisationen. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Opus Dei, som betyder "verk", är en konservativ katolsk organisation, grundad i . Rörelsen har ca 80 000 medlemmar i över 100 länder. De flesta medlemmarna finns i och i . Organisationen har även medlemmar i . Det är naturligtvis angeläget att organisationer som Opus Dei inte tillåts att påverka EU:s arbete. hör religionsfrihet och föreningsfrihet till de grundläggande mänskliga rättigheterna. Det inkluderar alla medborgares rätt till medlemskap i organisationer. agerande i EU måste därför utgå från sakfrågornas hantering och inte från enskilda människors medlemskap i olika organisationer.
frs · GO12374 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:374 om bistånd till har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att inleda kontakter med om ett långsiktigt samarbetsavtal och ökat bistånd till . Låt mig inleda med att konstatera att det är mycket glädjande att och skrivit under ett fredsavtal. Avtalet innebär ett formaliserat slut på fientligheterna mellan länderna samt en överenskommelse om hur parterna ska gå vidare med de komplicerade frågor som ännu är utestående; framför allt demarkering av den gemensamma gränsen, kompensation för krigsskador samt en utredning av konfliktens orsaker. Avtalet innebär att de bägge länderna visat att det finns förutsättningar för en bestående fred. Låt mig vidare förtydliga att biståndet till , och även till , har fortgått under konfliktens gång, om än under tydliga begränsningar. halverades landramarna till både och dels på grund av den osäkerhet konflikten innebar för det fortsatta utvecklingssamarbetet, dels på grund av stora reservationer av biståndsmedel. De nya landramarna för fastställdes till för och för . Inriktningen har varit att inte göra några nya åtaganden i avvaktan på framsteg i fredsprocessen. Gällande samarbetsavtal med , såväl som med , löper ut . I det regleringsbrev till Sida som regeringen kommer att fastställa bemyndigas Sida att förlänga samarbetsavtalen med både och med med . Förlängningen av samarbetsavtalen innebär, under förutsättning att fredsprocessen fortsätter i positiv riktning, att pågående biståndsinsatser ska fortsätta och även tillföras nya resurser. Nya eller tidigare planerade insatser för stöd till återuppbyggnad, demokrati och mänskliga rättigheter samt regionalt förtroendeskapande ska också kunna genomföras. Innan ställning tas till frågan om utformningen av det framtida långsiktiga utvecklingssamarbetet är det nödvändigt att göra en grundlig analys av både och . Därför ska ett s.k. landstrategiarbete för utvecklingssamarbetet med bägge länder påbörjas . Detta arbete sker i nära samarbete mellan regering, myndigheter och civila samhället i berörda länder. Slutligen vill jag nämna att ger ett direkt stöd till fredsprocessen, bl.a. genom bidrag till FN:s fredsbevarande mission, och ger ett omfattande stöd till humanitära insatser i både och . Det humanitära biståndet dikteras av bästa tillgängliga bedömningar om humanitära behov. har bidragit med nära i humanitärt bistånd till de krigs- och torkdrabbade befolkningarna i och .
frs · GO12375 · 2000-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:375 om djurtransporterna inom har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förmå berörda länder att förbättra sin kontroll av djurtransporter och med målet att denna typ av transporter helt upphör. Det s.k. transportdirektivet som beslutades och ändrades är ett harmoniserat direktiv. Det innebär att de bestämmelser som antagits är gemensamma för alla medlemsstater. Skälet för detta är en strävan att underlätta handeln mellan medlemsstaterna. Det är därför inte tillåtet för enskilda medlemsländer att ha strängare regler än direktivets för transporter som sker mellan EU-länder. Enligt direktivet får djur inte transporteras under sådana förhållanden att de kan komma till skada eller orsakas onödigt lidande. Djuren ska veterinärbesiktigas före lastningen för att säkerställa att de är i lämpligt skick att transporteras. Under resan ska de ges vatten vid bestämda intervaller samt utfodras om det behövs. Gällande innebär att levande djur fritt får föras mellan medlemsländerna. har ingen möjlighet att förhindra utförsel av hästar till andra medlemsstater vare sig dessa ska säljas som sport- och fritidshästar eller för slakt. Ekonomiska intressen gör att hästar, som inte anses vara värda att behålla, transporteras till slakterier som betalar ett bra pris. Generellt anser jag att det är nödvändigt att verka för att långa transporter av levande djur till slakt ersätts med transporter av kött. Detta gäller naturligtvis inte bara hästar utan alla djurslag. Så länge långa djurtransporter sker är det dock av största vikt att dessa sker i enlighet med gällande regelverk. Tyvärr har vi gång på gång tvingats konstatera att regelverket om djurtransporter inte efterlevs inom hela EU. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Vi måste se till att bestämmelserna följs men även att reglerna skärps. Det ska dock poängteras att varje land har ansvar för att de gemensamma reglerna efterlevs inom det egna territoriet. Om den ansvariga myndigheten i ett land inte tillämpar reglerna kan kommissionen överväga att inleda ett överträdelseförfarande enligt artikel 226 i EG-fördraget. Kommissionen har offentliggjort en rapport (KOM(2000) 809) angående de erfarenheter medlemsstaterna gjort efter genomförandet av rådets direktiv /29/EG om ändring av direktiv /628/EEG om skydd av djur vid transport. Denna är ett bra hjälpmedel i det fortsatta arbetet med att förbättra villkoren för djur under transport. Jag kommer självfallet att fortsätta min kamp mot plågsamma djurtransporter och vet att jag i detta har stöd från alla EU:s jordbruksministrar.
frs · GO12376 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:376 om beskattning och uppskov vid försäljning av bostadsrätt har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att korrigera den rättsosäkerhet som vissa bostadsrättssäljare har utsatts för. Bakgrunden till den ställda frågan är följande. Vid inkomstbeskattningen skiljer man mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar. De förmånligare bestämmelserna om beskattning av kapitalvinst gäller endast vid försäljning av bostadsrätter i äkta bostadsrättsföreningar. Bedömningen av om en förening är äkta ska göras utifrån förhållandena vid ingången av det år då försäljningen ägde rum. har det rått delade meningar om hur man ska bedöma det fall en bostadsrättsinnehavare säljer sin bostadsrätt som föreningen har påbörjat sin verksamhet. Frågan har numera avgjorts av Regeringsrätten. Har en bostadsrättsinnehavare sålt sin bostadsrätt som bostadsrättsföreningen har påbörjat sin verksamhet kan inte de förmånligare bestämmelserna om beskattning av kapitalvinst tillämpas. påpekar att jag i ett tidigare frågesvar har framhållit att det är av avgörande betydelse för en bostadsrättsinnehavare som ska sälja sin bostad att han redan vid försäljningstillfället vet vilka regler som gäller för honom. Hon menar att de bostadsrättsinnehavare som sålde sina bostadsrätter före Regeringsrättens dom inte kunde veta vilka regler som gällde vid försäljningstillfället. uppger att ambition nu tycks vara att ompröva tidigare fastställda taxeringar. I det frågesvar som hänvisar till förklarade jag varför det är förhållandena vid årets ingång som är avgörande för vilka skatteregler som ska gälla vid en försäljning. Jag konstaterade då att det för en bostadsrättsinnehavare som ska sälja sin bostad är av avgörande betydelse att han redan vid försäljningstillfället vet vilka regler som gäller för honom. Om det är förhållandena vid årets utgång som är avgörande för kapitalvinstbeskattningen är detta inte möjligt. Hans skattesituation skulle kunna avgöras av händelser i föreningen som inträffat efter det att han sålt sin bostad och är medlem i föreningen. Regeringsrätten har avgjort ett mål där det framgår att den som säljer en bostadsrätt i en förening som har påbörjat sin verksamhet som försäljningen sker inte omfattas av de förmånligare bestämmelserna om beskattning av kapitalvinst som gäller bostadsrätter i äkta bostadsrättsföreningar. Det betyder att de myndigheter, domstolar och skattskyldiga som eventuellt haft en annan uppfattning tolkat lagen felaktigt. Jag har naturligtvis full förståelse för enskilda som är kritiska till att beslut som myndigheterna har fattat måste ändras. Det är emellertid i själva verket en konsekvens av ett system som bl.a. syftar till att åstadkomma en likabehandling av alla skattskyldiga.
frs · GO12378 · 2000-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:378 om Aspergers syndrom och arbetslivet har frågat näringsministern vad han avser att göra för att hjälpa personer med Aspergers syndrom och liknande funktionshinder att få ett jobb och kunna behålla det. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som anfört finns det regelverk som ska skydda personer med olika funktionshinder. Inom arbetslivet finns lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet av funktionshindrade. Enligt lagen har arbetsgivaren en skyldighet att vidta stöd- och anpassningsåtgärder vid anställning, befordran eller utbildning för befordran för att skapa en situation för en person med funktionshinder som är likartad med den för personer utan sådant funktionshinder. En arbetsgivare är enligt arbetsmiljölagen och Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter skyldig att genom att anpassa arbetsförhållanden eller vidta annan lämplig åtgärd, ta hänsyn till arbetstagare särskilda förutsättningar för arbetet. har till uppgift att se till att lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet följs samt genom informationsverksamhet verka för att ingen missgynnas. kommer att inkomma med årsredovisning av vilken framgår vilka grupper ombudsmannen vänt sig till med information. Hos () och länsarbetsnämnderna finns en delegation för arbetslivsinriktad rehabilitering. Delegationen är rådgivande och ska särskilt följa och stödja utvecklingen av anställningsfrämjande insatser för personer med funktionshinder. Delegationen ska verka för en samordning av statliga, kommunala och andra insatser som görs för att ta till vara arbetsförmågan hos personer med funktionshinder samt sprida information om personer med funktionshinder och deras förhållanden. antog en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79). Där framhålls att det är viktigt att såväl funktionshindrade som arbetsgivare har kunskap om de möjligheter som finns till stödåtgärder. En undersökning av vilka hinder och möjligheter arbetsgivarna ser för att anställa personer med funktionshinder ska genomföras . pågår dessutom ett arbete med att utveckla en nationell handlingsplan för att öka mångfalden inom bl.a. arbetsmarknad och näringsliv. Målet är att undanröja hinder för bl.a. funktionshindrade. Följden av handlingsplanen blir att information sprids om handikappades rättigheter i arbetslivet. Jag anser att det är viktigt att undanröja hinder för delaktighet i arbetslivet för människor med funktionshinder. Jag anser dock att det för tillfället inte finns behov av ytterligare åtgärder från regeringens sida. Jag avser emellertid att följa utvecklingen noggrant.