ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121315 · 2000-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1315 om arbetsmiljölagen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att förtroendet för arbetsmiljölagen återupprättas. Att så många arbetsmiljöbrott som anmälts till åtal preskriberas är mycket allvarligt. Insatser har gjorts i form av utbildning riktad till åklagare men detta har inte varit tillräckligt. Åklagarna och polisen har en mycket stor arbetsbörda. Det är viktigt att lagföringen av arbetsmiljöbrott blir effektivare för att upprätthålla respekten för reglerna om arbetsmiljön. Förbättrad utbildning för poliser och åklagare är ett viktigt medel. Att motverka arbetsskadorna är en mycket högt prioriterad uppgift både ur mänsklig och samhällsekonomisk synpunkt. Min mening är att en effektiv metod mot arbetsskador är att gör bedömningar på platsen och när det behövs driver igenom sina krav med viteshot. På detta sätt når man inte bara brister som lätt kan fastställas av en domstol @ t.ex. att det fattas en arbetsmiljöplan @ utan kan även ställa exakta krav som gäller t.ex. beträffande innehållet i planen. Mer komplicerade brister i arbetsmiljön kan ofta vara mycket svåra att bevisa inför domstol vilket gör åklagarnas uppgift ännu svårare. tillsatte jag på regeringens uppdrag en arbetsgrupp inom med uppgift att analysera den stora ökningen av arbetsbetingad ohälsa som har samband med stress och andra organisatoriska och sociala faktorer. Arbetsgruppen ska ta fram en handlingsplan som anger en strategi för att komma till rätta med utvecklingen och för att åstadkomma en förnyelse av arbetsmiljöarbetet. Slutrapporten ska lämnas före årets utgång. Stress och organisatoriska brister orsakar inte bara ohälsa utan kan också vara skuld till många olyckor. För mig är det viktigt att öka möjligheter att förebygga olycksfall och ohälsa på grund av arbetet. Efter förslag i vårpropositionen har beslutat om en nivåhöjning av anslag med .
frs · GN121317 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1312 om fiskeproblemen i och 1317 om fisket i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att möjliggöra fortsatt fiske i Kosterfjärden. har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att yrkesfiskarna i norra ska erhålla lugnande besked vad avser fortsatt fiske i utan begränsningar för yrkesfisket. Syftet med att införa reservat är bl.a. att skydda marint värdefulla miljöer. har inrättat sex sådana områden. Ett område som planeras är Koster-Väderöfjärden. Denna fjärd är unik för svenska förhållanden med en mångfald av arter som inte finns någon annanstans i svenska vatten. i har som ansvarig myndighet arbetat med frågan . Bl.a. har man bildat en grupp där konsekvenserna för yrkesfisket har behandlats. I denna grupp har både representanter från yrkesfisket och deltagit. Syftet med gruppen har varit att diskutera vad som är skyddsvärt, samt tänkbara hot mot skyddsvärdena. Bl.a. har trålfisket klassats som ett potentiellt hot och gruppen har därför försökt belysa konsekvenser och effekter för yrkesfisket samt kartlägga i vilka områden det kan finnas konflikter mellan yrkesfisket och fredningsintressen. Endast mindre delar av Kosterrännan är aktuella för fredning och av dessa föreligger vissa intressekonflikter i ett fåtal av dessa mellan fiskare och miljörepresentanter. Arbetsgruppen har konstaterat att man saknar kunskap om konsekvenserna av vissa fiskemetoder och att detta måste undersökas mer innan beslut kan fattas om hur de olika områdena ska skyddas. Eftersom beslut om reservat tas på regional nivå har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder avseende yrkesfisket i Koster-Väderöfjärden.
frs · GN121318 · 2000-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1318 om LSS-lagen har frågat mig vad jag avser göra för att LSS-lagen ska ge det stöd och skydd som var avsett för gravt funktionshindrade och bli en rättighetslag också i praktiken. Som påpekar har i skrivelse till regeringen påtalat problem kopplade till lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Det gäller bl.a. att LSS saknar en bestämmelse om dokumentationsplikt och om anmälningsplikt när det gäller missförhållanden i omsorgen om personer med funktionshinder. tar även upp problemet med att huvudmännen inte verkställer sina egna beslut inom rimlig tid. Skrivelsen bereds nu i . nämner även frågan om s.k. domstolstrots. Fr.o.m. har LSS och socialtjänstlagen (SoL) ändrats för att komma till rätta med domstolstrots i samband med åtgärder som beslutats med stöd av dessa lagar. Om finner att en kommun eller ett landsting inte fullgör vad som ålagts kommunen eller i en lagakraftvunnen dom enligt LSS eller SoL får förelägga kommunen eller att avhjälpa bristen. Föreläggandet får förenas med vite.
frs · GN121319 · 2000-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1319 om konflikten mellan skydd av skogsmark och kulturmiljövården har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska intressekonflikterna vid skydd av natur- och kulturvärden i skogarna. Som mycket riktigt påpekar har kulturmiljövården och naturvården i vissa fall skilda utgångspunkter för sin verksamhet, vilket ibland leder till intressekonflikter. Men dessa intressen sammanfaller minst lika ofta och har en tydlig utveckling mot tätare samordning mellan kulturmiljö- och naturvård skett, främst inom den fysiska planeringen och vården av odlingslandskapet. Regeringen har i regleringsbrevet för begärt att () särskilt ska redogöra för vilka initiativ som tagits för att ytterligare öka samordningen och även resultatet av dessa åtgärder. Av myndighetens redovisning framkommer att en rad steg i positiv riktning tagits , bl.a. som en följd av RAÄ:s deltagande i miljömålsarbetet. Regeringen har skogspolitiska proposition (prop. 1997/98:158) uppmärksammat att en helhetssyn på skogens natur- och kulturmiljövärden är en förutsättning för att nå framgång i det fortsatta arbetet för att bevara och främja skogens miljövärden. Detta förutsätter en nära samverkan mellan naturvården, kulturmiljövården samt skogsvårdsorganisationen bl.a. i framtagandet av olika underlag för bevarandearbetet. Ett utvecklat samarbete på central nivå mellan och är en förutsättning för att detta ska fungera i praktiken, särskilt nu när stora skogsområden avsätts som reservat. Jag vill också betona vikten av att kulturmiljö- och naturmiljöarbetet inom länsstyrelserna samordnas på ett bra sätt, bl.a. när det gäller att utforma skötselplaner för reservaten. Vad gäller resursbehovet för de centrala verkens och länsstyrelsernas insatser inom bl.a. naturvård och kulturmiljövård är detta något som just nu behandlas inom ramen för miljömålsarbetet.
frs · GN121321 · 2000-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1321 om ersättningsjobb till har frågat mig när jag avser komma med besked om ersättningsjobb till , med anledning av nedläggningen av Dalregementet. Då jag besvarade en liknande fråga från , redogjorde jag bl.a. för omställningsarbetets metodik i syfte att skapa förståelse för att detta är en process som tar tid. Jag hänvisar till det svar jag gav då. Omställningsarbetet har därefter gått vidare, bl.a. med att identifiera vissa arbetstillfällen som kan passa Faluns näringslivsprofil och att undersöka de faktiska möjligheterna att flytta dessa till .
frs · GN121323 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1323 om och trafficking, 1326 om samtycke i sexhandel och 1328 om tolkning av trafficking har frågat varför ståndpunkt i arbetet med en mot s.k. trafficking är att skillnad bör göras mellan tvångsprostitution och frivillig internationell könshandel. har frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att klargöra det eventuella missförstånd som uppstått vad gäller syn på samtycke i definitionen av sexhandel. Elisebeht har frågat vilket ställningstagande har tagit i förhandlingarna vad gäller trafficking. Enligt Elisebeht ställer hon sin fråga mot bakgrund av att det i den offentliga debatten har ifrågasatts hur ställningstagande i förhandlingarna vad gäller trafficking, speciellt angående sexuellt utnyttjande och prostitution, stämmer överens med syn på prostitution och koppleri så som den kommer till uttryck i den svenska lagen. Inledningsvis vill jag framhålla att ståndpunkt i FN-förhandlingarna inte alls är den som påstår. Ett beklagligt missförstånd har uppstått, troligen grundat på felaktiga uppgifter i massmedier. Min och regeringens uppfattning är att all prostitution, oavsett om den är "frivillig" och oavsett om den äger rum i eller utomlands, innebär exploatering av människor. Tilläggsprotokollet om handel med människor handlar dock inte om prostitution utan om olika brottsliga gärningar som syftar till en efterföljande exploatering av människor. Diskussioner förs om hur människohandel ska definieras i protokollet. Det har föreslagits att människohandel ska innebära handel som syftar till exploatering av människor och där inslag av otillbörliga metoder i form av exempelvis våld, hot eller bedrägeri förekommer. Den åsyftade exploateringen kan innebära exempelvis prostitution, hushållsarbete under slaveriliknande förhållanden, s.k. skuldslaveri eller illegal hantering av mänskliga organ. Det finns dock anledning att betona att förhandlingarna i den här delen är långt ifrån avslutade och att det finns olika avgränsningar av definitionen. Det är en självklar utgångspunkt för , liksom för flertalet andra länder, att ett eventuellt samtycke saknar relevans när det gäller de otillbörliga metoder som tas upp i den föreslagna definitionen av människohandel. , och flera andra länder, har föreslagit att det ska komma till uttryck i protokollstexten att samtycke saknar betydelse. Däremot har , liksom många andra länder, utifrån juridisk-tekniska synpunkter, ifrågasatt att en föreslagen formulering om samtycke tas in i själva definitionen av människohandel. En sådan formulering gör att den föreslagna definitionen av människohandel blir motsägelsefull. Det är nämligen enligt vår uppfattning aldrig möjligt att samtycka till de otillbörliga metoder för människohandel, såsom exempelvis människorov, som anges i protokollet. En uttrycklig referens till samtycke skulle dessutom kunna indikera att det under vissa förhållanden skulle kunna vara möjligt att samtycka till exempelvis människorov, tvång eller bedrägeri. Förhandlingarna kommer att återupptas och arbetet med konventionen planeras att vara färdigt .
frs · GN121326 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1323 om och trafficking, 1326 om samtycke i sexhandel och 1328 om tolkning av trafficking har frågat varför ståndpunkt i arbetet med en mot s.k. trafficking är att skillnad bör göras mellan tvångsprostitution och frivillig internationell könshandel. har frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att klargöra det eventuella missförstånd som uppstått vad gäller syn på samtycke i definitionen av sexhandel. Elisebeht har frågat vilket ställningstagande har tagit i förhandlingarna vad gäller trafficking. Enligt Elisebeht ställer hon sin fråga mot bakgrund av att det i den offentliga debatten har ifrågasatts hur ställningstagande i förhandlingarna vad gäller trafficking, speciellt angående sexuellt utnyttjande och prostitution, stämmer överens med syn på prostitution och koppleri så som den kommer till uttryck i den svenska lagen. Inledningsvis vill jag framhålla att ståndpunkt i FN-förhandlingarna inte alls är den som påstår. Ett beklagligt missförstånd har uppstått, troligen grundat på felaktiga uppgifter i massmedier. Min och regeringens uppfattning är att all prostitution, oavsett om den är "frivillig" och oavsett om den äger rum i eller utomlands, innebär exploatering av människor. Tilläggsprotokollet om handel med människor handlar dock inte om prostitution utan om olika brottsliga gärningar som syftar till en efterföljande exploatering av människor. Diskussioner förs om hur människohandel ska definieras i protokollet. Det har föreslagits att människohandel ska innebära handel som syftar till exploatering av människor och där inslag av otillbörliga metoder i form av exempelvis våld, hot eller bedrägeri förekommer. Den åsyftade exploateringen kan innebära exempelvis prostitution, hushållsarbete under slaveriliknande förhållanden, s.k. skuldslaveri eller illegal hantering av mänskliga organ. Det finns dock anledning att betona att förhandlingarna i den här delen är långt ifrån avslutade och att det finns olika avgränsningar av definitionen. Det är en självklar utgångspunkt för , liksom för flertalet andra länder, att ett eventuellt samtycke saknar relevans när det gäller de otillbörliga metoder som tas upp i den föreslagna definitionen av människohandel. , och flera andra länder, har föreslagit att det ska komma till uttryck i protokollstexten att samtycke saknar betydelse. Däremot har , liksom många andra länder, utifrån juridisk-tekniska synpunkter, ifrågasatt att en föreslagen formulering om samtycke tas in i själva definitionen av människohandel. En sådan formulering gör att den föreslagna definitionen av människohandel blir motsägelsefull. Det är nämligen enligt vår uppfattning aldrig möjligt att samtycka till de otillbörliga metoder för människohandel, såsom exempelvis människorov, som anges i protokollet. En uttrycklig referens till samtycke skulle dessutom kunna indikera att det under vissa förhållanden skulle kunna vara möjligt att samtycka till exempelvis människorov, tvång eller bedrägeri. Förhandlingarna kommer att återupptas och arbetet med konventionen planeras att vara färdigt .
frs · GN121328 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1323 om och trafficking, 1326 om samtycke i sexhandel och 1328 om tolkning av trafficking har frågat varför ståndpunkt i arbetet med en mot s.k. trafficking är att skillnad bör göras mellan tvångsprostitution och frivillig internationell könshandel. har frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att klargöra det eventuella missförstånd som uppstått vad gäller syn på samtycke i definitionen av sexhandel. Elisebeht har frågat vilket ställningstagande har tagit i förhandlingarna vad gäller trafficking. Enligt Elisebeht ställer hon sin fråga mot bakgrund av att det i den offentliga debatten har ifrågasatts hur ställningstagande i förhandlingarna vad gäller trafficking, speciellt angående sexuellt utnyttjande och prostitution, stämmer överens med syn på prostitution och koppleri så som den kommer till uttryck i den svenska lagen. Inledningsvis vill jag framhålla att ståndpunkt i FN-förhandlingarna inte alls är den som påstår. Ett beklagligt missförstånd har uppstått, troligen grundat på felaktiga uppgifter i massmedier. Min och regeringens uppfattning är att all prostitution, oavsett om den är "frivillig" och oavsett om den äger rum i eller utomlands, innebär exploatering av människor. Tilläggsprotokollet om handel med människor handlar dock inte om prostitution utan om olika brottsliga gärningar som syftar till en efterföljande exploatering av människor. Diskussioner förs om hur människohandel ska definieras i protokollet. Det har föreslagits att människohandel ska innebära handel som syftar till exploatering av människor och där inslag av otillbörliga metoder i form av exempelvis våld, hot eller bedrägeri förekommer. Den åsyftade exploateringen kan innebära exempelvis prostitution, hushållsarbete under slaveriliknande förhållanden, s.k. skuldslaveri eller illegal hantering av mänskliga organ. Det finns dock anledning att betona att förhandlingarna i den här delen är långt ifrån avslutade och att det finns olika avgränsningar av definitionen. Det är en självklar utgångspunkt för , liksom för flertalet andra länder, att ett eventuellt samtycke saknar relevans när det gäller de otillbörliga metoder som tas upp i den föreslagna definitionen av människohandel. , och flera andra länder, har föreslagit att det ska komma till uttryck i protokollstexten att samtycke saknar betydelse. Däremot har , liksom många andra länder, utifrån juridisk-tekniska synpunkter, ifrågasatt att en föreslagen formulering om samtycke tas in i själva definitionen av människohandel. En sådan formulering gör att den föreslagna definitionen av människohandel blir motsägelsefull. Det är nämligen enligt vår uppfattning aldrig möjligt att samtycka till de otillbörliga metoder för människohandel, såsom exempelvis människorov, som anges i protokollet. En uttrycklig referens till samtycke skulle dessutom kunna indikera att det under vissa förhållanden skulle kunna vara möjligt att samtycka till exempelvis människorov, tvång eller bedrägeri. Förhandlingarna kommer att återupptas och arbetet med konventionen planeras att vara färdigt .
frs · GN121330 · 2000-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1330 om invandrade läkare har frågat mig om jag avser att föreslå förändringar som underlättar för läkare från länder utanför EU-området att kunna arbeta som läkare i . De läkare som kommer till med utländsk utbildning kan generellt delas in i två grupper. Dels utbildade från ett land i eller från EU i övrigt, dels utbildade från ett land utanför EU. Läkare inom EU erhåller legitimation i relativt enkelt. För läkare utbildade i ett land utanför EU är det en längre process, med bl.a. krav på medicinskt kunskapsprov eller provtjänstgöring beroende på erfarenhet m.m. För att upprätthålla en hög kvalitet och patientsäkerhet i den svenska sjukvården måste man självklart ställa höga krav på de läkare som ges legitimation och därmed rätt att arbeta här. Att läkarna klarar ett prov som motsvarar de kunskaper som en läkare utbildad i har är därför nödvändigt. För att kunna klara provet eller provtjänstgöringen krävs att läkaren har tillräckliga kunskaper i svenska språket. Här har det ibland visat sig uppstå problem på grund av bristande tillgång till lämplig svenskundervisning och svårigheter för läkarna att få plats för provtjänstgöring eller praktik inom sjukvården. En analys som gjorts av visar att språket är det största hindret för utländska läkare att få arbete i . Analysen visar dock att de flesta invandrade läkarna genomför den föreskrivna kompletteringen utan större problem. legitimerar närmare 140 läkare med utbildning utanför EU/EES-området. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen ett resurstillskott om under perioden 2001@2003 för åtgärder som ökar sysselsättningen bland invandrare. På sjukvårdsområdet gäller det bl.a. insatser för kompletterande utbildning för läkare och sjuksköterskor med utländsk utbildning. () har fått i uppdrag av regeringen att som ett första steg kartlägga antalet personer med utländsk högskoleutbildning som skulle kunna komma i fråga för sådana insatser. AMS ska inom ramen för uppdraget också kartlägga liknande insatser som genomförts eller pågår för att kunna dra lärdom av dessa. Projekt pågår t.ex. i , och för att hjälpa invandrade läkare till svensk legitimation och arbete. AMS ska redovisa uppdraget . Jag bedömer att de satsningar på invandrare inom vården som kommer att genomföras bl.a. när det gäller kompletterande utbildning för invandrare med utländsk sjukvårdsutbildning innebär att deras kompetens kommer att tas till vara effektivare än vad som sker . Jag vill mot den bakgrunden avvakta effekterna av de nu planerade åtgärderna innan jag tar ställning till om ytterligare åtgärder behövs.
frs · GN121331 · 2000-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1331 om tandvård för barn hotad Carlinge Wisberg har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att upprätthålla kvalitetsnivån på tandvården för barn och ungdomar. Enligt tandvårdslagen (1985:125) ansvarar landstingen för att regelbunden och fullständig tandvård erbjuds barn och ungdomar t.o.m. det år då de fyller . Det är landstingens uppgift att planera vården och göra prioriteringar. Tandvården för barn och ungdomar är avgiftsfri. Landstingen får endast ta ut avgift för sådan behandling som ges på begäran av patienten och som inte är nödvändig för att uppnå ett från odontologisk synpunkt funktionellt och utseendemässigt godtagbart resultat. Enligt uppgift från har myndigheten i sin tillsynsverksamhet granskat de prioriteringar som gjorts av Folktandvården i läns landsting och begärt att rutiner ska upprättas som säkerställer att patienter tillhörande barn- och ungdomsgrupperna erhåller den vård som de har lagstadgad rätt till och som är odontologiskt motiverad. En skriftlig redogörelse för dessa rutiner har begärts in. Tandhälsan hos barn och ungdomar har förbättrats kraftigt , även om det finns skillnader mellan olika landsting. Generellt sett är dock tandhälsan god hos barn och ungdomar i . Det hindrar inte att man bör sträva efter ytterligare förbättringar och att försöka utjämna de skillnader som finns. Utvecklingen följs kontinuerligt genom att sammanställer uppgifter från tandvårdshuvudmännen. Jag anser inte att det finns behov av några ytterligare åtgärder, men även regeringen kommer naturligtvis att fortlöpande hålla sig informerad om tandhälsoutvecklingen hos barn och ungdomar.
frs · GN121336 · 2000-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1336 om studentbostäder har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att minska bristen på studentbostäder. Inledningsvis vill jag framhålla att jag instämmer med om betydelsen av att tillgången på bostäder för studenter svarar mot efterfrågan på ett tillfredsställande sätt. Jag konstaterar dock att det är kommunerna som har ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån och för att det finns ett utbud av bostäder som svarar mot kommuninvånarnas efterfrågan. Härutöver vill jag erinra om att regeringen i vårpropositionen föreslog att totalt skulle avsättas under budgetåren 2001 och 2002 för stöd till investeringar för anordnande av studentbostäder. Förslaget innebär att det blir möjligt att lämna bidrag till en produktion av ca 10000 studentlägenheter. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Av intresse i detta sammanhang är vidare att på regeringens uppdrag har gjort en översyn av byggreglerna för studentbostäder i syfte att främja sänkta produktionskostnader. Översynen resulterade i att reviderade sina föreskrifter när det gäller vissa standardkrav som gör det möjligt att minska produktionskostnaderna med 20000@30000 kr per lägenhet. När det gäller konstaterar jag också att landshövdingen inom ramen för ett regeringsuppdrag har haft överläggningar med samtliga kommuner om åtgärder för att öka bostadsbyggandet och för att öka tillgången på studentbostäder i länet. Landshövdingen avrapporterade sitt uppdrag och hans rapport bereds i . Jag räknar med att ovanstående åtgärder ska leda till att produktionen av studentbostäder ökar och avser inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GN121341 · 2000-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1341 om kostnader för flytt av har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att flytten av ska hållas inom angivna kostnadsramar. Regeringen föreslog i proposition 1999/2000:30 att Försvarets internationella kommando, , skulle omlokaliseras till /. Samlokalisering med annan verksamhet, goda produktionsförutsättningar och kommunikationer samt närheten till och Försvarsmaktens högkvarter i var några av de skäl som regeringen anförde som motivering till omlokaliseringen. godkände genom sitt bifall till proposition 1999/2000:30 yrkandena 17 och 19 förslaget att omlokalisera Försvarets internationella kommando från till /(1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Regeringen fattade beslut om ändring av regleringsbrev för Försvarsmakten med anledning av beslut om proposition 1999/2000:30. Av beslutet framgår bl.a. att Försvarsmakten ska påbörja omlokaliseringen av Försvarets internationella kommando från /till /. Omlokaliseringen ska vara avslutad . Regeringen föreskriver också att förändringen ska göras i snabbare takt om så är möjligt för att tidigarelägga besparingsutfall. Försvarsmakten återrapporterar löpande till regeringen hur omstruktureringsarbetet fortgår. Efter vad jag erfarit visar både den redovisning som lämnades i samband med delårsrapporten samt de löpande kontakterna mellan Försvarsmakten och Försvarsdepartementet att omstruktureringsarbetet fortgår i enlighet med den plan som myndigheten beslutat och att den beräknade kostnadsramen kommer att hållas.