ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111075 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1075 av () till jordbruksminister om pitbullterrier skrek den 15-årige pojken åt sin pitbullterrier. Hunden reagerade blixtsnabbt på sin husses kommando och bet en 22-åring på insidan av låret. Händelsen utspelade sig i den 27maj. blev en 19-årig yngling svårt biten av en lösspringande pitbullterrier i i södra . De ovan beskrivna händelserna vittnar om att ägare till de korsningar som benämnes pitbullterrier ofta är omdömeslösa och olämpliga som ägare till nämnda hundar. Det beslut om märkning av hundar som har röstat igenom kommer inte att förändra detta faktum. Liknande händelser kommer således att kunna inträffa även . Hund som uppmanas gå till anfall och därvid biter en människa, eller lösdrivande hund som går till anfall och biter en människa så att hon skadas allvarligt bör därför kunna tas om hand och avlivas. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att människor ska slippa bli antastade av s.k. pitbullterrier?
fr · GN111076 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1076 av () till justitieminister om bristen på övervakare Inom frivården råder stor brist på lekmannaövervakare. Ineffektiva administrativa system och en alltför låg ersättning anses vara några av orsakerna bakom detta problem. får en lekmannaövervakare i ersättning. Ena halvan av summan är skattepliktig och andra halvan ska användas till den frivårdsdömdes aktiviteter. Kvar blir oftast ingenting. Många lekmannaövervakare betalar i stället i praktiken för att få utföra sitt uppdrag. Lekmannaövervakare har en viktig uppgift i samhället. De kan ge den dömde ett stöd att skapa en normal livssituation, en förutsättning för ett liv utan kriminalitet. Lekmannaövervakaren är en positiv förebild som finns tillgänglig dygnet runt. Denna insats måste tas till vara och statusen på uppgiften höjas. Det låga arvodet ger en signal om att uppdraget inte anses vara viktigt. måste utvecklingen vändas. Det är dags att uppvärdera rollen som övervakare innan det är . Min fråga till justitieministern är därför: Vad avser ministern göra för att komma till rätta med den brist på övervakare som råder ?
fr · GN111077 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1077 av () till statsrådet om statsbidrag till folkrörelser Enligt förordning 1982:865 så utdelas statsbidrag till kvinnoorganisationer vars främsta syfte är att arbeta för jämställdhet. En förening som får detta bidrag är föreningen @ för valfrihet, jämställdhet och föräldrarskap. Att HARO skulle bedriva jämställdsarbete ställer jag mig mycket tveksam till. Detta citat är enligt tidningen (2/2000) hämtat på HARO:s hemsida och är skrivet av angående barnets just avslutade århundrade: "hur kommer framtiden att bedöma det? Kommer man att se det barnförbjudna hemmet som lika upprörande och motbjudande som tvångssteriliseringar? Kommer stämplandet av moderligheten som det mest otillåtna betraktas som könsstympningar? Kommer den systematiska utrotningen av husmodern, hemmafrun och slutligen kanske till och med hemmaföräldern att fördömas med samma indignation som förintelse? Vem vet om och när och hur?" Eventuellt arbetar de för jämställdhet utifrån deras stadgor men definitivt inte utifrån deras dagliga föreningsarbete, deras uttalande m.m. Min fråga till statsrådet är vad statsrådet avser vidta för åtgärder för att förordningen 1982:865 revideras så att vi får ett bra verktyg att se till att föreningar som får statsbidrag också följer sina stadgor i det dagliga föreningsarbetet.
fr · GN111078 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1078 av () till statsrådet om SCB:s undersökningsmetoder vad gäller företagande Det har diskuterats hur företagande ska kunna uppmuntras och företagarklimatet i kunna förbättras. En viktig del av detta arbete är den s.k. Simplexgruppens arbete som redovisas i skr. 1999/2000:148. har dock arbetet med regelförenkling knappt visat en krusning på ytan av det hav av regler som styr en företagares verksamhet. Bl.a. är företagare skyldiga att besvara de undersökningar och frågeformulär som kommer från (). Tunga buntar med formulär med hundratals frågor som ska besvaras sanningsenligt och ordentligt bara ökar från gång till gång. Urvalet av företag ökar och frekvensen ökar. En företagare från uttryckte sin ilska ungefär så här: "vill SCB veta vad personalen vägde innan de gick hemifrån"! Avser ministern att se till att låta regelförenklingsarbetet också gälla SCB:s arbetsmetoder?
fr · GN111081 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1081 av () till vice statsminister om hot mot När utrikesminister besökte underlät utrikesministern att kritisera kärnvapenprogram och landets hot mot . Vi var mycket kritiska till detta, eftersom undfallenhet riskerar tolkas som att den som tiger samtycker. har ordföranden i utrikesutskott besökt . Då inställer sig frågan om regeringen tagit intryck av kritiken och börjat ta de kinesiska kärnvapnen och hoten mot på allvar. Tog vice statsminister upp hot om invasion av och militärt våld riktat mot när hon träffade ordföranden i utrikesutskott? Tog hon upp kärnvapenrustningar? har vid upprepade tillfällen hotat med militärt våld och invasion, senast under det genomförda presidentvalet i . Meningsskiljaktigheter mellan och måste ovillkorligen lösas utan våld, på demokratisk grund och med respekt för mänskliga rättigheter. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Tog vice statsminister upp hot om invasion av och militärt våld riktat mot , när hon träffade ordföranden i utrikesutskott?
fr · GN1169 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1069 av () till utbildningsminister om forskningsfinansiering VTI, i är landets enda forskningsinstitut inom transportsektorn. Det ligger i fronten inom trafiksäkerhetsforskning och har bl.a. byggt upp en simulatoranläggning i världsklass. VTI:s två största beställare av forskning och utveckling är och (Kommunikationsforskningsberedningen). av forskningen finansieras direkt över statskassan. VTI lever således i huvudsak på samhällsbetalda uppdrag. I stället för att spara på sin egen administration (enligt beslut) , har minskat sina uppdrag hos VTI med ca eller . Detta slår mycket hårt mot VTI. pågår även en organisationsutredning om en framtida som ska överta KFB:s uppgifter. Vilken tyngd och inriktning transportpolitiken kommer att få inom denna myndighet är ännu oklar. Detta gör givetvis även situationen för VTI mycket osäker. Vad avser utbildningsministern vidta för åtgärder för att säkerställa VTI:s framtida finansiering?
fr · GN11879 · 2000-05-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:879 av () till statsrådet om konkurrenssituationen för publikationer om gästhamnar Det händer att driftiga entreprenörer uppmärksammar en marknad och startar ett företag. Ett råd på vägen för dessa entreprenörer kan då vara att inte ge sig in i en bransch där det offentliga har ett finger med i spelet. Infoteam är ett litet Göteborgsföretag som bl.a. ger ut skriften . Boken innehåller allmän information om vad man bör tänka på vid vistelser i skärgården samt information om samtliga hamnar i . Vad man inte förutsett är att detta tillhandahållande av information ligger under Svenska Turistföreningens egid. STF har nämligen till uppgift att genom offentlig finansiering ombesörja spridningen av kunskap om gästhamnar. För att förhindra konkurrens och mångfald inom turistinformationsbranschen har STF valt att låta trycka upp gratis böcker med samma information som Infoteam. Därför är det en självklar fråga om det är tillåtet för organisationer att med skattemedel förstöra möjligheter för konkurrens. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga om statsrådet har för avsikt att förhindra den konkurrens som gäller för distribution av förteckningar av svenska gästhamnar.
fr · GN11880 · 2000-05-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:880 av () till statsminister om tunnel ett ekonomiskt och tekniskt problem? Vid årets förstamajmöte i Folkets Park näst intill lovade statsminister en satsning på en fast förbindelse i form av en tunnel i mellan och . Undertecknad har inget emot att goda förbindelser mellan de bägge städerna blir ännu bättre. Tyvärr finns i sammanhanget tekniska och ekonomiska problem. På grund av vattendjupet i mellan och måste, enligt teknisk expertis, av- och påfart vid respektive städer byggas långt utanför bägge stadskärnorna. Ska förbindelsen enbart avse järnväg blir det problem med finansieringen. En tunnel som ska bära sina egna kostnader kan inte betalas med intäkter enbart från järnvägstrafik, utan någon annan får subventionera verksamheten. Som exempel kan nämnas att den snart färdiga förbindelsen mellan och i huvudsak betalas med intäkter från biltrafiken då intäkterna från järnvägstrafiken är blygsamma. Vilka åtgärder ämnar statsministern vidta för att en järnvägstunnel mellan och bär sina egna kostnader, i likhet med vad som gäller den fasta förbindelsen mellan och ?
fr · GN11881 · 2000-05-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:881 av () till statsrådet om fritidshem har presenterat en granskning av fritidshemmen. Granskningen grundar sig på enkäter med personal och föräldrar samt besök på slumpmässigt utvalda fritidshem där personal och barn har intervjuats. Granskningen visar att besparingar på fritidshemmen har varit så kraftiga att verksamheten inte längre uppnår statens mål, något som också anser, enligt nr8. Den genomsnittliga gruppstorleken har ökat från 18 till 26 barn . 1998 gick det 15,4 barn per vuxen anställd. 1990 var motsvarande antal 8,3 barn. Av personalen avvisar påståendet att personaldimensionering och barngruppernas storlek är ändamålsenliga. Det övergripande målet är att ge barnen en meningsfull fritid. Granskningen visar att det är flera aktiviteter som man omöjligt kan göra utifrån den personaltäthet som är . Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder planerar ministern vidta för att fritidshemmen ska kunna nå uppsatta mål för sin verksamhet?
fr · GN11882 · 2000-05-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:882 av () till finansminister om sänkt alkoholskatt Ungdomar i dricker mer smuggelsprit än i övriga landet. Detta visar en ny undersökning om svenskarnas alkoholvanor. Man menar i denna undersökning att svartsprit och smuggelsprit flödar i . Ungdomarna har inga svårigheter att få tag på illegal alkohol till låga priser vid alla tider . Av de tillfrågade ungdomarna uppger att de har köpt eller blivit erbjudna smuggelsprit . Om inte skatten sänks när införselreglerna ändras finns en uppenbar risk att nya vanor snabbt kan grundläggas som senare kan vara svåra att ändra. Detta visar inte minst skatten på tobak som fick sådana konsekvenser att en skattesänkning visade sig nödvändig. Risken är påtaglig att resorna till och kommer att innebära att bagageutrymmen fylls med billigt öl och vin i stora mängder. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att den svenska beskattningen av alkohol sänks till EU-nivå?
fr · GN11883 · 2000-05-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:883 av () till justitieminister om övervakares ersättning Det råder brist på lekmannaövervakare inom frivården! Övervakaren ska ge stöd åt klienterna och underlätta vägen tillbaka till samhället. Av frivårdens ca 8000 klienter får endast hälften en lekmannaövervakare. Kriminalvårdens frivårdsinspektörer har alltför många klienter för att hinna fylla sina klienters sociala behov. Här är även de regionala skillnaderna stora. Sämst är det i storstäderna, där endast var tredje klient får stöd av en lekmannaövervakare. En övervakare ska både delta i den sociala gemenskapen och utöva kontroll. De medborgare som åtar sig detta uppdrag får , varav hälften av summan är skattepliktig. Det som är kvar när skatten dragits ska täcka alla utgifter för aktiviteter med klienterna. Går man på bio är pengarna för månaden förbrukade. Extra bidrag kan endast sökas för speciella tillfällen. har det förts en kamp för att lekmännens ersättning ska höjas men anslagen till kriminalvården har ej tillåtit detta. En övervakare kan ha stor betydelse för att den dömde ska hitta vägen tillbaka till samhället. Vill vi ha denna funktion kvar måste en skälig ersättning utgå. Det bör inte vara så att övervakarna ska betala ur egen kassa för att fullgöra sina uppdrag. Vad ämnar justitieministern göra för att förbättra övervakarnas arvoden?
fr · GN11884 · 2000-05-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:884 av () till statsrådet om gymnasiebetygen När om elevernas slutbetyg i årskurs 9 presenterades visade det sig att färre elever erhöll godkända betyg än året innan. Detta föranledde de borgerliga partierna i att kräva en nationell handlingsplan för att komma till rätta med problemen. Detta avvisades som helt onödigt av Socialdemokraterna med stödpartierna och . visar ny statistik från att situationen i gymnasiet är än mer oroväckande. klarade av eleverna i varje årskull sina gymnasiestudier men har situationen påtagligt försämrats. Andelen 20-åringar som gått ut gymnasiet med fullständiga betyg var 1999 . Det betyder att av 20-åringarna inte klarade sina gymnasiestudier med godkända betyg. Skillnaden mellan kommuner och skolor är mycket stor. Det varierar från som klarar av sina gymnasiestudier med fullständiga betyg till men det finns också enskilda klasser där nästan alla elever saknar fullständiga betyg. Min fråga till skolministern med anledning av situationen inom gymnasieskolan blir följande: Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att komma till rätta med en utveckling som innebär att alltfler ungdomar misslyckas i gymnasieskolan?
fr · GN11885 · 2000-05-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:885 av de () till finansminister om energiskatterna De svenska energiskatterna är generellt för höga för att bl.a. vår elintensiva industri ska kunna konkurrera med andra länder på lika villkor. Därför har vissa branscher lägre energiskatter än andra. Detta är inte tillåtet enligt EU och gällande undantag för går ut . har det i fråge- och interpellationssvar samt vid behandling av motioner och andra initiativ ständigt hänvisats till att det pågår en interdepartemental utredning angående energiskatterna. Denna utredning har länge lagt "en död mans hand" över det mesta inom energiskatteområdet. När avser regeringen lägga fram förslag till generellt sänkta energiskatter?
fr · GN11886 · 2000-05-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:886 av () till näringsminister om kablar under jorden Konsumenter vill primärt ha en säker teknik med hög kapacitet och till rimligt pris. Hur koncessionsrätter och prisgranskning organiseras för att undvika prismonopol från kabelägarnas sida, samt hur kabelnäten faktiskt ser ut under marken, är visserligen viktiga förutsättningar, men har hamnat mer i bakgrunden. Privatiseringar innebär att avtal och uppgörelser måste ses över. En översyn behövs både ur konkurrenssynpunkt och utifrån hur mark ska utnyttjas. Flera aktörer och den positiva utvecklingen på IT-området i leder till att praktiska frågeställningar i dess spår också måste hanteras runtom i landets kommuner. Frågor om vem som har rätt att använda kommunikationsnätet, men även om vem som har rätt att gräva ned kablar i marken, har uppstått. kommer uppgifter om bekymmer i kommuner, med att få grepp om vilka kontakter som man måste ta innan man ska sätta grävskopan i jorden. Dessutom lär det ofta ligga "döda" kablar kvar i jorden. Men att det är kablar som tagits ur bruk syns inte utanpå utan de måste hanteras som om de var i bruk. Det kan bli ett virrvarr av olika aktörer och funktioner och därmed riskerar man också att gräva av kablar, problem med underhåll o.d. Med flera aktörer blir det än viktigare att tydliggöra vem som ansvarar för nedgrävda kablar och dessas underhåll, skadestånd samt konsekvenser för miljön. Detsamma gäller vem som har ansvar för de nedgrävda kablar som tagits ur bruk och för dessas eventuella upptagande. Min fråga till näringsminister är vilka initiativ som tagits för att lösa praktiska frågor som kan hänföras till ansvaret för kablar under jord.
fr · GN11887 · 2000-05-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:887 av () till utrikesminister om dödsstraffet i arbetar aktivt för att nå ett globalt avskaffande av dödsstraffet. EU har frågan på sin agenda och den tas upp i internationella sammanhang av regeringen. Dödsstraff är det yttersta förnekandet av mänskliga rättigheter. Jag vill här lyfta fram att tillhör de som inte avskaffat dödsstraffet. har valt till president. Det väcker förhoppningar om att nu kan ta de största stegen mot att vi kan se ett avskaffande av dödsstraffet, ett straff som inte är värdigt ett demokratiskt samhälle. Jag har gått igenom vad som tagits upp om dödsstraffet, både vad det gäller faktiskt avrättande och antalet avkunnade dödsdomar i . Jag har funnit mycket litet skrivet, trots att för övrigt följs på många sätt. Vid genomgången för befanns antalet avrättade dödsdömda i uppgå till 13 personer, för att successivt öka till 32 personer . Antalet dödsdomar uppgår för till 15 personer och likaledes 15 personer. Övriga år har det inte gått att få tillförlitliga uppgifter om antalet avkunnade dödsdomar. Efter det avslutade valet och med en ny president bör frågan om dödsstraffet i åter ställas. Min fråga är om utrikesminister genom EU tagit upp frågan om dödsstraffets avskaffande i .
fr · GN11888 · 2000-05-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:888 av () till jordbruksminister om gränspassage med häst från till och De regler som gäller för gränspassage med häst är inte enbart utformade efter faktiskt eller teoretiskt smittoläge utan efter viljeinriktningarna mellan länderna i fråga och utformade i bilaterala avtal. Gränspassage kan vara enkel och obyråkratisk mellan länder med ett likartat smittoläge. Ett exempel på en pragmatisk lösning är avtalet mellan och . Där krävs endast hästens ID-handling samt en egenförsäkran från hästägaren/tränaren rörande hästens hälsotillstånd. Däremot är reglerna för gränspassage mellan och respektive och klart hämmande för ett tävlingsutbyte mellan länderna. När en svensk häst ska att åka till eller för att tävla krävs ett tidsbegränsat friskintyg () utfärdat av officiell veterinär. Denna åtgärd är tidsödande @ då officiell veterinär oftast ej är stationerad i närheten av uppstallningsplats @ och kostsam för hästägaren. Tävlingsutbytet påverkas negativt. Större säkerhet mot smittspridning garanteras inte heller. De nu gällande bestämmelserna för gränspassage till och är inte på något sätt motiverade av skillnader i smittoläge. Dessutom har på förfrågan från travsportens organisationer förklarat att det inte föreligger några formella hinder för en förenkling @ varken från EU eller berörda myndigheter i och . Vad avser statsrådet vidtaga för åtgärder för att ett avtal med och ska komma till stånd så att samarbetet över gränserna underlättas?
fr · GN11889 · 2000-05-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:889 av () till statsminister om Perssonpengarna har inom sitt sändningsområde som omfattar 14 kommuner gjort en undersökning rörande de s.k. Perssonpengarna och dessas användning. I 12 av de 14 kommunerna har lärartätheten minskat trots de ökade statsbidragen. Sex av kommunerna, dvs. uppger att de använt pengarna till annat än vård, skola och omsorg. Var och en av de 14 kommunerna uppger att gruppen barn med särskilda behov ökar. I regeringens beslut om de s.k. Perssonpengarna uttalades expressivt att pengarna skulle användas till vård, skola och omsorg. Vad avser statsministern vidta för åtgärder med anledning av att de s.k. Perssonpengarna inte har använts till det de var avsedda till?
fr · GN11890 · 2000-05-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:890 av () till statsrådet om långa handläggningstider hos Regeringen har, som framkommit , inte kunnat klara personalsituationen vid landets försäkringskassor. Långa väntetider och väntetider som inte kan accepteras har gång på gång dykt upp som problem hos olika kassor i landet. kan man läsa om ett fall i i där ett ärende, trots väntan, inte kunnat avgöras och den aktuella personen inte kunnat ges besked. Det här är självklart inte tillfredsställande. Personalen säger, i en kommentar till fallet, att det är personalbemanningen som är orsaken. Personalen har, enligt uppgift, bantats och ärenden har blivit liggande på hög. Så här kan det självklart inte fortsätta. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra problem av nämnda slag fortsättningsvis?
fr · GN11891 · 2000-05-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:891 av () till finansminister om infrastruktursatsningar är något av ekonomiska motor. Enligt beräkningar har 88000 arbetstillfällen tillkommit i . För och tillsammans är siffran 42000 och för resten av landet 9000 arbetstillfällen. utför av trafikarbete, men får av väganslagen. senast i vårpropositionen innebar regeringens politik att planerade åtgärder i de tidigare fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomföras under perioden 2001@2003. Det är nu nödvändigt att anslå medel som kan hjälpa ur trafikinfarkten och det är med förvåning jag på ABC-nytt hörde följande refererade citat av finansministern: "Så länge borgerliga kommuner i sänker skatten finns det inte någon anledning för staten att gå in och finansiera trafikleder i ". Motorvägar och andra stora infrastrukturinvesteringar är en nationell angelägenhet. Jag är mycket förvånad över detta uttalande som statsministern låter meddela att regeringen eventuellt förväntas anslå medel till ytterligare en sammanbindning mellan och . En mindre välvillig tolkning skulle ge vid handen att finansministern ägnar sig åt politisk utpressning. Vilka övriga statliga åtaganden i avser finansministern villkora för att bevilja statliga medel?
fr · GN11892 · 2000-05-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:892 av () till statsrådet om att inrätta ny lärlingsutbildning Det blir allt tydligare att en ny lärlingsutbildning måste inrättas i gymnasieskolan, så att skoltrötta eller praktiskt intresserade elever får ett gott skolalternativ. Enligt färska siffror från saknar var fjärde 20-åring fullständigt slutbetyg från gymnasiet. saknar behörighet till högskolan efter genomgånget gymnasium. Det är en avsevärd försämring jämfört med de senaste två decennierna då av eleverna i varje årskull tog gymnasieexamen. En trolig förklaring till det allvarliga läget i gymnasieskolan är den gymnasiereform som genomfördes . Denna tog sin utgångspunkt i att alla skulle gjutas i samma mall och tvingas läsa samma teoretiska kärnämnen. Men många vill i stället utveckla andra praktiska färdigheter. erbjuds inga sådana möjligheter, med resultatet att många inte klarar kraven i gymnasieskolan och i värsta fall hoppar av helt. Det är viktigt att det finns alternativ för de elever som inte avser söka sig till framtida akademiska studier. Vi borde erbjuda de eleverna en kvalificerad lärlingsutbildning där deras talanger och intressen tas till vara. Teoretisk undervisning i skolan kombineras där med praktik i företag. Dagens formstöpning där alla ska tvingas in i samma mall åstadkommer bara att många misslyckas i skolan. Avser skolministern återkomma till med ett förslag till nytt lärlingssystem och i så fall när?
fr · GN11893 · 2000-05-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:893 av () till utrikesminister om uppföljning av handlingsplan mot kommersiell sexuell exploatering av barn I den av antagna nationella handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn står följande under . "har en ambitiös målsättning i sitt internationella engagemang mot kommersiell sexuell exploatering. Som värdland för världskongressen känner ett ansvar att verka för att världskongressens handlingsplan följs upp också utanför med konkreta åtgärder, såväl lokalt och regionalt som internationellt." I syfte att i anda verka för barnperspektivet i det internationella utvecklingsarbetet genomför ett treårigt utvecklingsprojekt under perioden 1998@2000. Synsättet barnets bästa i främsta rummet ska prägla arbetet. Inom ramen för en generell ansats kring ett barnperspektiv ska utsatta barn uppmärksammas särskilt. Sexuell exploatering är ett prioriterat område. Arbetet inom varje delområde ska innefatta både generella och riktade åtgärder. Syftet är att successivt bygga upp en allmän strategi och samlad policy för barnfrågor. Skillnader i flickors och pojkars villkor ska uppmärksammas. Min fråga till utrikesministern är: Har regeringen följt upp världskongressens handlingsplan också utanför med konkreta åtgärder, såväl lokalt och regionalt, som internationellt?