ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111125 · 2000-06-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1125 av () till statsrådet om idrott och hälsoundervisningen En ny studie kring idrotten i har just presenterats. Slutsatserna i denna färska rapport av kring idrotten i är alarmerande. Där konstateras bl.a. att skolidrottsföreningarna tappar mark i skolsystemet. Att skolorna inte klarar alla momenten i läroplanen t.ex. riskerar simkunnigheten att komma i kläm. Friluftsdagarna försvinner sakta ur skolsystemet @ främst i storstadsområdena. Andelen idrottslärare i har minskat osv. beslutade om en mindre ökning av idrottsämnet inför /99. Den nu gjorda studien visar med önskvärd tydlighet behovet av en ytterligare förstärkning av idrottsämnet. Jag menar att detta gäller både och gymnasiet. Den socialdemokratiska partikongressen antog skrivningen "Idrott och hälsoundervisningen i skolan skall öka för att ge barn och ungdomar ett bestående intresse för regelbunden fysisk aktivitet, samt att grundlägga goda vanor samt kan leda till hälsa och välbefinnande". Med anledning av detta vill jag fråga skolministern vad hon avser att vidta för åtgärder för att öka antalet timmar idrott och hälsa i skolan?
fr · GN111126 · 2000-06-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1126 av () till utrikesminister om och har anslutit sig till den s.k. , som kort går ut på att flykting som ansökt om asyl i ett land men före inresan vistats och beviljats visering i första land, ska utvisas till förstahandslandet. Ett uppmärksammat fall med en rysk flykting, , reser frågetecken inför rimliga rättsstatus. , en rysk ung man som stod i begrepp att sändas till kriget i valde att direkt via komma till sin äldre syster i . Någon vistelse i var alltså inte aktuell. har avslagit asylansökan, med hänvisning till som förklarar att verkställighet till första land ska ske om det föreligger skydd mot förföljelse och mot att sändas till hemlandet. bedömer att uppfyller de skyddskrav som krävs. Trots detta litar flyktingen inte på detta utan väljer att i hemlighet gömma sig undan utvisning. Som grund anges historiska band med och landets restriktiva hållning gentemot flyktingar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att byråkratiska regler inte sätts före humanitet i asylärenden?
fr · GN111127 · 2000-06-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1127 av () till utrikesminister om Eritreasamtal De samtal som förts under ledning av OAU om en lösning av konflikten mellan och har inte resulterat i ett etiopiskt tillbakadragande av trupperna från eritreanskt område. Den eritreanska regeringen har ställt upp på de villkor OAU har föreslagit och är beredd att avträda de omstridda områdena för att lämna utrymme för förhandlingar med internationellt stöd. vägran att avsluta krigshandlingarna hotar inte bara att försena en fredlig utveckling, utan också försörjningsläget i . Etiopiska trupper har invaderat stora delar av de områden i som är odlingsbara. måste markerna sås, om man ska kunna få en skörd . kan det arbetet inte göras. Många av invånarna i området är på flykt och de som är kvar kan inte bruka jorden på grund av den etiopiska arméns närvaro. Till den katastrof som kriget innebär, hotar nu en försörjningskatastrof med hunger och misär i spåren. Detta gör det mycket angeläget att omvärlden ökar trycket på att på allvar delta i fredssamtalen. Jag vill fråga utrikesministern vilka ytterligare åtgärder hon är beredd att vidta för att öka det internationella trycket på för att avsluta krigshandlingarna.
fr · GN111128 · 2000-06-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1128 av () till justitieminister om verksamhet I samband med att en medlem i begärt att få se sina akter hos har det framkommit att varit övervakad. Frågeställaren har fått ut en del dokument från , dock inte alla. Dokumenten har bestått i bl.a. tidningsklipp men också sådant som skriftliga rapporter om antalet bussar vid parkeringen och antalet deltagare vid olika aktiviteter. Övervakningen har pågått åtminstone , möjligen även . folkhögskolas kurser har riktat sig till allmänheten. Målet har varit att få ett brett deltagande. Skolan har erhållit statsbidrag och har därmed varit godkänd av . spaningsverksamhet mot skolan torde ha inneburit att personer, som inte haft någon som helst koppling till verksamhet av den typ som bör föranleda övervakning, har registrerats hos . Jag anser att detta är ett märkligt sätt att utnyttja resurser och att det är djupt kränkande såväl för de personer som deltagit i skolans verksamhet som för skolan själv. Direktiven för spaningsverksamhet godkänns av regeringen. Regeringen måste således ha varit medveten om "dubbelspelet" att som statsbidrag utbetalades bedrev spaningsverksamhet mot skolan. Min fråga till ministern blir: Avse ministern att ta några initiativ så att direktiven för spaningsverksamhet utformas för att minimera risken för att personer som ej på minsta sätt kan betraktas som intressanta för kommer att registreras?
fr · GN111129 · 2000-06-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1129 av () till justitieminister om och öppenheten Den 1april 1999 trädde den nya lagstiftning i kraft som skulle leda till att personer som misstänkte att de var registrerade hos skulle få möjlighet att ta del av uppgifter om sig själva. Givetvis var den nya lagstiftningen omgärdad av undantag men det ligger ju i sakens natur när det gäller sekretesslagstiftning. Det har visat sig att det material personer har fått ta del av efter ansökan till stor del varit tidningsurklipp och annat offentligt material. Det har klart framgått att det finns mycket material som fortfarande hemlighålls. Detta innebär att personerna i fråga fortfarande inte kan få reda på i vilken utsträckning de faktiskt varit övervakade och framför allt inte på vilka grunder. Det blir därmed omöjligt att avgöra huruvida övervakningen inverkat på personens yrkesliv eller liknande, huruvida den rättsliga grunden för övervakning verkligen förelegat och om åtgärder med anledning av detta bör vidtas. Min bestämda bedömning är att de löften om ökad öppenhet som gjordes när den nya lagstiftningen presenterades inte har infriats. Med anledning av två frågor i sade justitieministern att man ville avvakta Regeringsrättens beslut i frågan innan man övervägde ny översyn av regleringen. har dessa domar kommit och visat just vad man befarat; att lagstiftningen inte alls lett till den öppenhet man velat uppnå. Min fråga till justitieministern blir således: Kommer regeringen att vidta några åtgärder med anledning av att dessa domar nu avkunnats, för att intentionerna med den nya sekretesslagstiftningen ska uppnås?
fr · GN111130 · 2000-06-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1130 av () till justitieminister om verksamhetsinriktning författningsskydd syftar till att bekämpa verksamhet som med våld eller obehörigt tvång vill ändra vårt statsskick, hindra medborgarna att utöva sina fri- och rättigheter eller otillbörligt förmå politiska organ eller myndigheter att fatta beslut i viss riktning. Av verksamhetsberättelse framgår att det främsta hotet mot vår demokrati utövas av högerextrema och s.k. rasideologiska organisationer. har detta också visat sig i handling. Angrepp på demokratin genom mord och mordförsök mot polismän och fackföreningsmannen . Hot mot enskilda och grupper är och blir också vanligare och vanligare. har det visat sig att lägger ned mycket av sina resurser på att övervaka olika organisationer och individer som betecknas som vänsterinriktade. I verksamhetsberättelse beskrivs en del av dessas mål vara att dels skada motståndaren och dels "att väcka opinion hos allmänhet, media och inom det politiska etablissemanget". De kriminella handlingar som begås av vissa inom dessa grupper torde således framför allt vara en fråga för ordinarie polisverksamhet. Min fråga till ministern blir således: Hur avser regeringen tillse att resurser vad beträffar författningsskydd inriktas i större utsträckning på att bekämpa s.k. rasideologiska organisationer?
fr · GN111131 · 2000-06-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1131 av () till miljöminister om chipstrimning av fordon har överlämnat sitt betänkande till . Där föreslås bl.a. att de flesta varianter av s.k. chipstrimning och liknande ingrepp blir straffbara. Straffet föreslås bli böter eller fängelse . är chipstrimning i praktiken förbjuden, eftersom den medför körförbud. Förbudet gäller inte de godkända trimsatser som vissa tillverkare har tagit fram för sina bilmodeller. Det bör uppmärksammas att dessa trimsatser oftast är tillverkade av underleverantörer. Det är inte självklart att chipstrimning innebär mer utsläpp. I själva verket kan det vara tvärtom. Därför förefaller det oöverlagt att kriminalisera chipstrimning. Trimsatser som vissa tillverkare har tagit fram och som är godkända och nya trimsatser som skulle innebära minskade utsläpp borde givetvis, om kriminalisering ändå blir fallet, undantagas. Vad avser miljöministern vidta för åtgärder för att chipstrimning som inte förorsakar ökad miljöbelastning ska kunna undantas från straffansvar?
fr · GN111132 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1132 av () till näringsminister om är ett företag inom som säljer kund- och individanpassade tjänster inom området arbetslivsinriktad rehabilitering och personalutveckling. De kunder man vänder sig till är försäkringskassor, företag, offentliga arbetsgivare samt kommuner och landsting. Ett paket man säljer är Svenska på jobbet och har använts av bl.a. företag och kommuner. Enligt uppgifter man lämnat, är resultatet av insatsen "ökad anställningsbarhet" när det gäller målgruppen invandrare denna. Av totalt har kommit i arbete är aktivt arbetssökande och har gått till utbildning. Detta visar att när individuell anpassning sker både till den enskildes språknivå och önskemål om yrkesområde för arbetsträning uppnår man ganska goda resultat. Vid ett besök som jag gjorde på ett Samhallföretag visade det sig att på en avdelning för konfektion var av arbetstagarna invandrare. Då ställer man sig naturligtvis frågan om grunden till arbetshandikappet är dålig svenska. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att inom den egna koncernen ska arbeta efter samma koncept för de anställda invandrarna, som man säljer till kommuner och företag?
fr · GN111133 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1133 av () till näringsminister om vägar Vid frågestunden den 23mars fick näringsminister en fråga som gällde resurser för tjälsäkring av de sämsta vägarna i . Näringsministern gav följande för dalslänningarna hoppingivande svar: "När det gäller vägunderhållet för vi nu en mycket ingående diskussion i samband med vårpropositionen. Vi kommer att ha en prioritering när det gäller drift och underhåll av vägarna. Det innebär att det även kommer att beröra detta område." Vårpropositionen är lagd. I motsats till ministerns löftesrika ord fanns där tyvärr inget som gav hopp om förbättrad vägstandard i . är rikt på skog. Skogsnäringen skulle kunna utvecklas. Men den kan stå och falla med dålig vägstandard där vägar ej är tjälsäkrade. Det är oacceptabelt att timmerbilar ej kommer fram på grund av tjälskadade vägar. Enligt skulle det kosta 250@300 miljoner att tjälsäkra de viktigaste vägarna, att göra dem till robusta stråk. Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att komma åt själva knäckfrågan när det gäller att utveckla näringslivet i , nämligen satsningar på vägnätet med bl.a. tjälsäkring för att förbättra infrastrukturen?
fr · GN111134 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1134 av () till näringsminister om statens försäljningsinkomster I statsbudgeten för har regeringen beräknat intäkterna för företagsförsäljning till . Den mångomtalade försäljningen av aktier i var tänkt att stå för lejonparten i detta sammanhang. När det nu kan konstateras att försäljningsintäkten endast blev ca saknas ca för att nå den i budgeten beräknande intäkten. Därmed minskar möjligheten till avbetalning på statsskulden vilket får som följd att statens ränteutgifter ökar om inte ytterligare försäljningar sker . Vilka ytterligare försäljningar planerar regeringen att genomföra för att klara den intäkt som budgeterats?
fr · GN111135 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1135 av () till näringsminister om skoter- och båttrafiken Tystnad börjar bli en bristvara. På kontinenten försöker man nu slå vakt om de få lugnare områden som finns kvar. I har vi fortfarande en del helt tysta områden där man kan få vila upp från vardagens stress och samla kraft, men de blir allt färre. Buller och slitage påverkar även fauna och flora negativt. har i vissa områden börjat kartlägga tysta områden och har tagit fram en mall för detta. Skoterleder byggs nu ut i allt högre grad i vår fjällvärld och båttrafiken medför buller- och utsläppsproblem i sjöar och kustområden. Miljö- och bullerproblemen ökar. Det är därför viktigt att skoter- och båttrafiken blir tystare och renare. Utbytestiden är lång och teknikutvecklingen går långsamt. Det är nödvändigt att stimulera en snabbare teknikutveckling till renare och tystare motorer. Jag vill därför fråga ministern: På vilka sätt verkar ministern för att vi ska få en tystare och renare skoter- och båttrafik?
fr · GN111136 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1136 av () till näringsminister om planering av infrastrukturen Enligt den propositionsförteckning som regeringen lämnade till planerade man att lämna förslag om satsningar på infrastrukturen för perioden 2002@2011 till . planerade att behandla propositionen i trafikutskottet så att beslut i kammaren kunde fattas . Det måste nu konstateras att regeringen har misslyckats att förhandla fram en rimlig överenskommelse med sina stödpartier om angelägna satsningar på infrastruktur som är viktiga för hela landets utveckling. Uttalanden från såväl statsministern som näringsministern tyder på att man vill göra bättre satsningar men förhindras av de s.k. samarbetspartierna. Regeringen har med andra ord inte längre förmågan att regera. Det svenska samhället har förlorat värdefull tid och med hänsyn till den demokratiska process som ska äga rum i riksdag, länsstyrelser, kommuner och berörda organisationer bör planen nu i stället komma att avse perioden 2003@2012. Jag vill därför fråga näringsministern: Avser regeringen att lämna en proposition till i sådan tid att regeringen kan fastställa en infrastrukturplan för perioden 2003@2012 före utgången av 2002?
fr · GN111137 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1137 av () till utbildningsminister om sexuella trakasserier bland universitetsstuderande För sedan avstängdes en manlig student på sedan han anmälts för sexuella trakasserier mot två kvinnliga studenter. jämställdhetsråd kom fram till att fallet borde prövas och disciplinnämnd reagerade kraftfullt och beslutade att avstänga den manlige studenten från undervisningen. Han överklagade beslutet och när ärendet passerat samtliga rättsliga instanser fastslog man att avstängningen var oriktig. överklagade domen till kammarrätten som konstaterade att det visserligen var fråga om sexuella trakasserier, men att avstängningen från studierna var en alltför stark påföljd. har Regeringsrätten meddelat att den inte ger prövningstillstånd till fallet. Det innebär att inte kan avstänga mannen, utan endast ge honom en varning. rektor säger i en kommentar i lokala medier att "Det är konstigt. Om en student fuskar på en tenta brukar vi stänga av studenten . I det här fallet får vi bara dela ut en varning" Utifrån detta är min fråga: Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att så långt möjligt är säkerställa att studenterna vid våra universitet och högskolor inte utsätts för trakasserier?
fr · GN111138 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1138 av () till kulturminister om kring kring hamnade på , men riskerar redan bli strukna från denna. Skälet är planer på att dra en motorväg rätt genom området och avskilja det från det omgivande landskapet. Det vore ett hårt slag mot arbetet för att bevara och utveckla värdefulla kulturmiljöer i om så blev fallet. Enligt vad jag erfar kommer frågan tas upp på världsarvskommitténs möte i . Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till kulturministern: Avser regeringen vidta några åtgärder för att se till att i även kan betecknas "världsarv"?
fr · GN111139 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1139 av () till miljöminister om skotertrafiken i fjällen i har lagt ett förslag om att tillåta viss skotertrafik i skoterregleringsområde. Efter utredningen hållbar utveckling i fjällen (SOU 1995:100) beslutade regeringen att göra centrala delar av fjällvärld till ett regleringsområde med högt skyddsvärde och starka begränsningar för skoteråkning, men man gav också ett kryphål genom att ge möjlighet att ge undantag "om särskilda skäl föreligger". Det är detta nu vill göra. Fjällområdena kring är i första hand av nationellt intresse och avgörande för attraktionskraften för den storslagna tystnaden och naturen. Det är ett av finaste skidområden. Med de föreslagna skoterlederna skadar man allvarligt den enorma tillgång som fjällvärld är . Områden där man fortfarande kan uppleva ro och tystnad blir allt färre och de få stora områden som finns kvar måste bevaras. har också reagerat och överklagat beslut till regeringen. Nationella intressen för natur och friluftsliv står på spel. Jag vill därför fråga ministern: Avser ministern verka för att skoterregleringsområde även i fortsättningen ska reserveras för den tysta skidturismen och naturen?
fr · GN111140 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1140 av () till socialminister om rätt till stödperson/medborgarvittne Föräldrar inblandade i LVU-ärenden vill ibland ha en stödperson/observatör närvarande vid möten med samt vid rättsliga förhandlingar. I de här sammanhangen upplever den hårt prövade familjen att det är som motpart som har "makten" och då kan ett stöd av en utomstående behövas och vara av stort värde. Familjen @ den part som är utlämnad i den här sortens ärenden @ förvägras en öppen förhandling och möjlighet till önskad stödperson. begär stängda dörrar och åberopar sekretesslagen. Skälet sägs vara att hänsyn måste tas till barnet, även om det är ett mycket litet barn som inte är närvarande vid förhandlingen. I den här situationen upplever barnets familj helt begripligt att "de som har makten" begär sekretess för att skydda sig själva från en besvärande insyn. generaldirektör har själv påtalat den brist på utveckling som råder inom i jämförelse med exempelvis vårdsektorn. Inom hälso- och sjukvården har t.ex. patienterna fått sitt inflytande stärkt . Inom tvångspsykiatrin finns det möjlighet att få en stödperson. Det är svårt att förstå varför motsvarande förbättring och rättssäkerhet inte införts inom område. Min fråga till socialministern är följande: Avser ministern att verka för allas rätt till stödperson/medborgarvittnen vid kontakter med samt vid rättsliga förhandlingar?
fr · GN111141 · 2000-06-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1141 av () till försvarsminister om humanitär minröjning I syfte att öka effektiviteten vad avser framtagning av utrustning och metoder för humanitär minröjning pågår förhandlingar mellan ett flertal stater om bildandet av ITEP (International Test and Evaluation Program). Den 22mars 2000 avgav regeringen en avsiktsförklaring och ställde sig positiv till ITEP. På uppdrag av regeringen har Försvarsmakten, i samråd med , genomfört förhandlingarna och har i skrivelse den 29maj 2000 till regeringen inkommit med förslag till överenskommelse. Enligt uppgift finns en strävan bland de deltagande staterna att underteckna ett avtal som gör det möjligt att starta arbetet. har , , samt meddelat att de är beredda att skriva på det föreslagna avtalet. har högprioriterat arbete med minröjning. Avser försvarsministern att vidta någon åtgärd för att påskynda att blir en fullvärdig medlem av ITEP?
fr · GN111142 · 2000-06-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1142 av () till jordbruksminister om svensk-finska gränsälvskommissionen Fisket i den svenska delen av förvaltas av och i av en myndighet underställd jord- och skogsbruksministeriet. Dessa myndigheter har det övergripande ansvaret för fisket och besitter också sakkunskap och resurser som erfordras för fiskeriförvaltning. Myndigheternas uppdrag att förvalta fisket garanterar en rättvis förvaltning där fiskare behandlas på lika sätt. Den svensk-finska gränsälvskommissionen (SFG) är undantaget, som vid sidan av myndigheterna har mandat att utfärda regler för fisket i älv. Regelverk som inte harmoniserar med den övriga fiskeriförvaltningen i . Ett exempel på denna märklighet är att yrkesfiskare i fredningsområden i andra älvmynningar än vid älv av länsstyrelserna kan ges dispens för att sätta ut fällor för fångst av andra fiskslag än lax, t.ex. sik. Detta stör inte fredningsbestämmelserna för lax, men är av stor betydelse för de berörda fiskarnas försörjning. SFG har däremot beslutat att ej ge dispenser i fredningsområdena vid älvs mynning, ett beslut som riskerar att slå ut de fåtal yrkesfiskare som finns i området. Beslutet bygger ej på någon saklig grund, däremot har från SFG företrädare påstått att det aktuella fisket ej är av någon ekonomisk betydelse för kustfiskarna. Inom regeringen förbereds enligt uppgift en ändring så att frågor rörande fiskeriförvaltning tas bort från gränsälvskommissionen och överflyttas till de respektive fackmyndigheterna. Avser ministern förelägga ett förslag i nämnda fråga?
fr · GN111143 · 2000-06-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1143 av () till justitieminister om grov våldtäkt En publicerad utredning, gjord på uppdrag av , visar att både tingsrätter och hovrätter sällan bedömer våldtäkter som grova även om det vid våldtäkten förekommit strupgrepp, sparkar i ansiktet och knivhot. Enligt utredningen verkar det krävas att offret är ett litet barn för att en fullbordad våldtäkt ska anses grov. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att våldtäkter med grova våldsinslag inte ska bedömas som våldtäkt av normal grad?
fr · GN111144 · 2000-06-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1144 av () till försvarsminister om Boforsförsäljningen och Nato har haft fred . Det är längre än något annat land. Den starkast bidragande orsaken till detta är den militära alliansfriheten. Försäljningen av gör oss s-kvinnor oroliga. Vi har en stark och lång tradition av både fredsarbete, för fortsatt alliansfrihet, mot Natoanslutning och i kampen mot vapenförsäljning till krigförande länder. S-kvinnor har bl.a. drivit på att medlemsländer i både FN och i EU ska registrera sin vapenförsäljning i årliga register som blir tillgängliga och kontrollerbara. Men Boforsförsäljningen gör oss s-kvinnor inte bara oroade över vapenförsäljningen utan också vad det innebär för förhållningssätt till Nato eftersom är ett amerikanskägt företag. S-kvinnor säger nej till ett svenskt medlemskap i och vill inte att en försäljning av påverkar vår möjlighet att göra framtida självständiga politiska säkerhetspolitiska bedömningar om Nato och därmed om alliansfriheten oavsett avtal och ingångna överenskommelser med . Min fråga till försvarsministern är om försäljningen av förändrar nej till Natomedlemskap och därmed alliansfriheten.