ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11486 · 2000-01-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:486 av () till finansminister om hanteringen av skattelagarna I nr2 finns en minst sagt uppseendeväckande intervju med en chef inom . Han säger bl.a.: "Jag har full förståelse för att småföretagare kan känna sig förföljda av skattemyndigheterna. Skattetilläggen är orättvisa, hänsynslösa. Det är tveksamt om de är förenliga med om mänskliga rättigheter." Och vidare "För det är något av tradition i svensk skatteförvaltning att jaga småföretagare. Det är ju lättare komma åt dem än stora företag, som inte gör den typen av uppenbara fel som mindre företag kan göra sig skyldiga till." Rättssäkerheten inom skattesystemet har ifrågasatts av . Medborgarna måste kunna lita på en oväldig behandling av skattemyndigheterna, som sitter i ett enormt överläge. För medborgarna är det en lång, mödosam och dyr process att få rätt i domstol. Skattelagstiftningen är i mycket komplicerad och det är mycket lätt att göra fel, trots att man vinnlägger sig om att agera lagenligt. Slutsatsen av detta är att vi måste dels göra skattelagarna enklare, rakare och mer begripliga dels förändra attityderna i de delar av skattemyndigheterna som omfattas av påståendena i tidningsartikeln. Dessutom bör medborgarnas ställning gentemot skattemyndigheterna stärkas. Företagareklimatet i måste förbättras. En förändring av skattelagarna och hanteringen av dessa skulle vara en väsentlig del i dessa strävanden. Vilka åtgärder överväger finansministern att vidta för att råda bot på de ovan refererade missförhållandena?
fr · GN11487 · 2000-01-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:487 av () till näringsminister om statliga bolags verksamhet i porrbranschen startade en särskild kodad kanal med enbart porrfilm. Beslutet har tagits av dotterbolaget och frågan har för kontroll underställts koncernledningen. åtar sig att distribuera porrfilm. har distribuerat TV1000 och Filmnet men inte porrfilm som särskilt utbud. På min fråga till vad som var syftet med att nu ta ett steg längre och starta en egen porrfilmkanal fick jag svaret att tjäna pengar. Hur mycket pengar är en affärshemlighet, men jag gissar att det är mycket pengar annars skulle väl inte riskera sitt goda rykte hos skattebetalarna nu när konsumenterna kan välja andra bolag. Den fråga jag ställer mig är om svenska folket anser att man uppdragit åt det statliga bolaget att tjäna pengar åt oss skattebetalare i porrbranschen. Det här är exploatering av människor på en stor ekonomisk marknad, vi vet att porrfilm är en av inträdesbiljetterna till prostitutionen som fått en lag emot. Vi s-kvinnor är säkert inte de enda som tycker att det är etiskt förkastligt att understödja porrbranschen. fick vi en kvinnofridslag och vi har lagar för att stärka jämställdheten. är ordförandeland i EU. Ett av våra fyra områden som vi valt är jämställdheten. Det blir svårt med dubbelmoralen och etiken om statliga bolag tjänar pengar åt skattebetalarna i porrbranschen. Jag vill fråga näringsministern vad han är beredd att vidta för åtgärder så att statliga bolag inte ska tjäna pengar i porrbranschen.
frs · GN12372 · 2000-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:372 om polisbristen har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta "för att vända den rådande krissituation som polismyndigheten befinner sig i". Inledningsvis vill jag slå fast att det är som fördelar polisväsendets resurser och det är i som ansvarar för att polisverksamheten där bedrivs effektivt och fungerar väl. Jag har noterat att vid en inspektion gav myndigheten ett gott betyg. Jag som justitieminister är emellertid förhindrad att vidta några åtgärder eller närmare kommentera förhållandena vid en enskild myndighet. Mera allmänt vill jag säga att regeringen i regleringsbrevet för avseende polisväsendet beslutade att en betydande del av det årets ramhöjning skulle tillfalla polismyndigheterna i storstadsregionerna. avsattes således engångsvis som en särskild förstärkning till de mest belastade storstadsområdena, varav beslutade att fördela till i . Jag instämmer i att det behövs fler poliser i landet. Regeringen har i budgetpropositionen för utförligt redovisat sin bedömning bl.a. när det gäller polisväsendets personalförsörjning. beräknas antalet polisstuderande som antas till den grundläggande polisutbildningen att öka betydligt. planerar att förlägga ett antal platser för grundläggande polisutbildning till och regeringen bedömer att det är önskvärt att förlägga utbildning till ännu en eller ett par orter. Beträffande de ekonomiska resurserna har regeringen i tidigare sammanhang uttalat att den avser att återkomma ekonomiska vårproposition när det gäller de ytterligare resursförstärkningar som behövs för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GN12373 · 2000-01-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:373 om allmänt anställningsstöd har frågat näringsminister vilka åtgärder han är beredd att vidta för att de krångliga rutinerna vid utbetalning av allmänt anställningsstöd ändras så att stödet betalas ut direkt till företaget. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Anställningsstödet vid anställning av personer med mycket långa inskrivningstider vid arbetsförmedlingen har förlängts och förstärkts fr.o.m. den 1oktober (prop. 1998/99:100 s.98). omformades stödet från ett kontantbidrag till en kreditering på skattekontot för de arbetsgivare som anställer en person med anställningsstöd. De nya rutinerna för utbetalning av anställningsstöd innebär att arbetsgivaren rekvirerar stödet från i efterskott. Beviljat stöd krediteras på skattekontot den 12 efter det att rekvisitionen har sänts in och godkänts av . sker krediteringen den 17. De arbetsgivare som har rätt till anställningsstöd är i regel skyldiga att senast det datum då stödet krediteras på skattekontot betala in innehållen källskatt och arbetsgivaravgifter med ett större belopp än stödbeloppet. För arbetsgivaren innebär de nya rutinerna att han kan minska sina skatte- och avgiftsinbetalningar med ett belopp motsvarande stödbeloppet. Krediteringen av stödet leder endast i undantagsfall till ett överskott på kontot. En arbetsgivare behöver alltså normalt inte, som frågeställaren befarar, begära att en särskild utbetalning görs. Syftet med den nya ordningen är att förenkla hanteringen av stödet för både arbetsgivarna och myndigheterna. Eftersom de nya rutinerna har tillämpats så är det för tidigt att göra en utvärdering av dem. Jag håller mig emellertid underrättad om hur rutinerna fungerar i praktiken och är givetvis beredd att föreslå förändringar i dessa om det skulle visa sig behövas.
frs · GN12382 · 2000-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:382 om sjöfyllerilagen har frågat mig om jag är beredd att ge rätt att utföra alkoholutandningsprov. Genom beslut tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att utreda bl.a. om det finns anledning att för hela eller någon del av sjötrafiken införa en promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt. I samband med att denna och andra nykterhetsfrågor behandlas ska utredaren, enligt direktiven, analysera i vad mån möjligheterna att beivra sjöfylleri kan underlättas. Utredaren ska då överväga om polisen eller någon annan, t.ex. kustbevakningstjänsteman, bör ges rätt att rutinmässigt ta alkoholutandningsprov på personer som omfattas av sjölagens bestämmelser om sjöfylleri, dvs. de som framför fartyg och de som i övrigt fullgör en uppgift av väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss. Utredaren ska också ta ställning till hur en sådan kontroll i så fall bör genomföras. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen kommer därefter, med hänsyn till de överväganden som utredaren har gjort, att ta ställning till om kustbevakningstjänsteman ska ges rätt att ta alkoholutandningsprov på personer som omfattas av sjölagens bestämmelser om sjöfylleri.
frs · GN12383 · 2000-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:383 om lagstiftning angående vinterdäck har frågat mig om jag är beredd att ändra lagstiftningen så att det blir obligatoriskt att använda vinterdäck på tunga fordon. Anledningen till frågan är de bussolyckor som inträffade . har gett () ett uppdrag att utföra en analys av samhällsekonomiska konsekvenser av olika förslag till krav på användning av vinterdäck på tunga fordon. Resultaten av denna analys kommer att presenteras . Jag kommer att noggrant studera de resultat som presenteras innan jag tar ställning till om de kan ligga till grund för en ändring av lagstiftningen.
frs · GN12384 · 2000-01-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:384 om valutaunionen har frågat mig vad regeringen tänker vidta för åtgärder för att snabbt fatta beslut om ett svenskt inträde i valutaunionen. antog regeringens EMU-proposition (prop. 1997/98:25). I denna slogs det fast att inte skulle införa euron från den 1januari 1999. Vidare angavs att om regeringen senare skulle finna att bör delta, ska frågan underställas svenska folket för prövning i val eller folkomröstning. Efter det ankommer det på att fatta ett slutligt beslut. Denna beslutsordning gäller. Det är viktigt att ett beslut i EMU-frågan föregås av en bred debatt i samhället. pågår en diskussion om EMU runt om i landet, bl.a. genom folkbildningsorganisationer och folkhögskolor. Det socialdemokratiska partiet kommer för sin del att behandla frågan vid den extra partikongressen . Någon tidtabell för en omprövning av beslut vad gäller och EMU finns inte.
frs · GN12385 · 2000-01-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:385 om förmånsbeskattning av tjänstebilar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla och öka flexibiliteten när det gäller att fastställa nivån på schablonen för bensinkostnaden i samband med beskattning av tjänstebilar. Avdrag för kostnad för körning med egen bil i tjänsten medges års taxering med 1kr och för varje körd kilometer. Uppjustering skedde med med avsikt att den nya nivån skulle kunna bestå ett tag. Om en skattskyldig som ska beskattas för bilförmån använt förmånsbil vid tjänsteresa är avdraget för varje körd kilometer för kostnaden för dieselolja och för varje körd kilometer för annat drivmedel. Denna avdragsrätt infördes i samband med de nya bilförmånsreglerna. Avdragsbeloppet ska motsvara kostnaden för drivmedel för en kilometers körning. För att lättare kunna anpassa nivån på avdragsbeloppen till marknadspriset på drivmedel föreslår att ges möjlighet att fastställa nivån på avdraget. Det är då värt att notera att kostnaden för drivmedel för varje körd kilometer förutom marknadspriset på drivmedlet är beroende av bilens bensinförbrukning. Avdragsreglerna bör ge ett incitament att välja en bil med låg bensinförbrukning. efterfrågar ökad flexibilitet. Någon annan ordning än att samma belopp gäller under hela inkomståret kan naturligtvis inte accepteras. Det kan t.o.m. vara önskvärt att samma belopp gäller under . Skattelagstiftningen måste enligt min mening ha ett visst mått av förutsebarhet och långsiktighet. Även ur administrativ synvinkel är det ohållbart med ett avdragsbelopp som är bestämt på annat sätt än schablonmässigt eller som ändras löpande under beskattningsåret. Mot bakgrund härav ser jag inte att det skulle vara något vunnet med att låta fastställa avdragsbeloppens storlek. Jag ser därför ingen anledning att lägga fram något förslag om detta.
frs · GN12392 · 2000-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:392 om utnyttjande av utländska kvinnor har ställt en fråga till justitieminister om vilka åtgärder hon avser att vidta för att förhindra att män lockar utländska kvinnor till och sedan misshandlar dem. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan aktualiserar den utsatta situationen som en utländsk kvinna som gifter sig eller sambor med en man som är bosatt i kan hamna i, om förhållandet tar slut innan hon har beviljats permanent uppehållstillstånd. Som framgår av fråga pågår ett arbete inom med förslag till ändringar i utlänningslagen, som syftar till att förebygga att kvinnor blir misshandlade eller på annat sätt kränkta här i landet, och att stärka ställningen för dem som ändå har blivit kränkta. Det är regeringens målsättning att lagändringen ska träda i kraft den 1juli . Det är inte aktuellt att avskaffa den s.k. tvåårsregeln utan även i fortsättningen ska det ske en kontroll av om förhållandet består under en prövotid av . I det förslag till ändringar i utlänningslagen som är under utarbetande föreslås att det med hjälp av grundliga utredningar inför beviljandet av uppehållstillstånd ska förebyggas att kvinnor efter ankomsten till blir kränkta. I anslutning till frågan om det förbättrade skyddet för misshandlade kvinnor anför att kontrollen måste förbättras för att registrera de män som misshandlar, och ställer därefter den ovan nämnda frågan. I förslaget om förbättringar i skyddet för de aktuella kvinnorna, föreslår regeringen även att det ska bli möjligt att i samband med utredningen inför beviljandet av uppehållstillstånd för kvinnan, begära in utdrag ur polisens register avseende mannen i , om det finns särskilda skäl till detta. Jag vill också nämna att regelsystemet vad gäller registrering av personer som misstänks för eller som begått brott är i förändring. innebär en svår avvägning mellan å ena sidan samhällets behov av att ta del av uppgifterna i registret, å andra sidan skyddet för den registrerade personens integritet.
frs · GN12393 · 2000-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:393 om dödsfall på grund av platsbrist har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa att sjuka människor som behöver sjukhusvård inte avvisas på grund av platsbrist. Bakgrunden till frågan är det minskande antalet vårdplatser , vilket enligt skapat otrygghet bland medborgarna. Att tillförsäkra hela befolkningen en väl fungerande sjukvård, så att människor inte behöver vara oroliga för att de inte ska få den vård som de behöver, är ett för regeringen högt prioriterat mål. Som väl känner till är det dock sjukvårdshuvudmännen som har ansvar för att planera och organisera vården så att medborgarna kan erbjudas en god vård. Det ankommer på att i sitt tillsynsarbete se till att den vård som bedrivs uppfyller alla krav på en god och säker vård. En omstrukturering mot alltmer öppenvård har skett . Nya kunskaper och behandlingstekniker har gjort det möjligt att behandla patienter i vårdformer som ingriper mindre i den normala livsföringen. Detta är den huvudsakliga orsaken till att antalet vårdplatser och vårddagar inom korttidsvården har minskat. Jag vill dock framhålla att det är min bedömning att det med dagens behandlingsteknik inte går att dra ned mer på antalet vårdplatser utan att vårdtiderna blir orimligt korta och patienter får lämna sjukhusen . Det är också min uppfattning att landstingens förbättrade ekonomi, bl.a. i form av ökade statsbidrag, nu ger förutsättningar för att uppnå förbättringar, t.ex. i form av effektivare vårdkedjor, i syfte att säkerställa en god vård för hela befolkningen.
frs · GN12398 · 2000-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:398 om krigsmaterielembargo har frågat mig vad jag avser göra i EU för att förlänga krigsmaterielembargot mot . avser därmed den gemensamma ståndpunkt som EU antog den 16september 1999 och som gäller förbud mot att till leverera vapen eller utrustning som kan användas för inre förtryck eller terrorism. Ståndpunkten @ som är tidsbegränsad @ antogs mot bakgrund av det extrema våld som då drabbade . Dess framtid diskuteras nu i EU-kretsen. Utvecklingen i utgör då en viktig bakgrund. Jag ser därvid den uttalade vilja till försoning som visats av östtimoreserna och av nya demokratiskt valda ledare som en positiv utveckling. förblir de indonesiska myndigheternas bristande förmåga att hjälpa de östtimoresiska flyktingarna i Västtimor undan milisen och tillbaka till en belastande aspekt. Den indonesiska militärens agerande i landets interna konflikter, liksom dess framtida roll i samhället, debatteras numera öppet av indoneserna själva. Undersökningar har inletts i och internationellt om MR-överträdelserna i . är militärens agerande i och på andra håll i landet föremål för utredningar, eventuellt också rättsliga påföljder. Den indonesiska regeringens vilja att lösa landets inre konflikter på fredlig väg och genom dialog, snarare än med militära medel, utgör en viktig nyorientering. Det är en politik som är värd omvärldens stöd, då den syftar till att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna, öka regionernas inflytande, och reformera militärens roll i samhället. Utvecklingen i förblir bräcklig som de senaste månadernas händelser i inte minst , och visat. Var och en av dessa konflikter har sina särskilda rötter, men de bär alla i sig stor våldspotential. Därför menar jag att det finns skäl att tills vidare fortsätta med åtgärder av det slag som inleddes . Jag har därför föreslagit den portugisiske utrikesministern som ordförande i att vi fattar ett nytt beslut om vapenembargo.
frs · GN12400 · 2000-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:400 om försvarsutgifter har frågat statsministern om regeringen avser vidta några åtgärder så att försvarsutgifter inte ökar. hänvisar i sin fråga till slutsatser från i att Petersberguppdragen nödvändiggör att medlemsstaterna förbättrar sina militära resurser samt till uttalanden från försvarsminister om att de europeiska länderna bör öka sina försvarsutgifter i syfte att militärt kunna ingripa i konflikter i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har redan vidtagit åtgärder för att försvarsutgifterna ska minska. har i enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition och den säkerhetspolitiska kontrollstationen beslutat att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar för nästa försvarsbeslutsperiod ska minskas med . Regeringens proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret är en uppföljning av nämnda inriktningsbeslut och där framgår att försvarsutgifterna ska minskas. De genomgripande förändringar av totalförsvaret som föreslås inkluderar nuvarande åtaganden inom ramen för Petersberguppdragen vad avser förmåga att delta. Det är min och regeringens avsikt att denna inriktning ska fullföljas.
frs · GN12401 · 2000-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:401 om funktionshindrades boendeplacering har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att frågan om funktionshindrades boendeplacering ska få en lösning. En utredare på har haft i uppgift att utarbeta ett förslag till utjämningssystem för höga kostnader för verksamhet enligt LSS. Utredaren har lämnat sin rapport som är ute på remiss mellan den 1december 1999 och den 25februari 2000. I avvaktan på remissbehandlingen är jag inte beredd att ge något utförligare svar.
frs · GN12402 · 2000-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:402 om uppgifter om expedierade läkemedel har frågat statsrådet vad hon avser att vidta för åtgärder för att undanröja de missförhållanden som enligt mening blir följden av att en läkares förskrivningar av läkemedel blir offentliga när de återförs från till förskrivande läkare och till verksamhetschefen vid den enhet som läkaren tjänstgör. Enligt den arbetsfördelning som gäller inom regeringen ankommer det på mig att besvara frågan. Jag vill inledningsvis klargöra att de uppgifter som återförs till respektive förskrivande läkare och till verksamhetschefen vid den enhet som läkaren tjänstgör inte kan hänföras till någon enskild patient. Uppgifterna återförs således som aggregerad data. I samband med att möjligheten till registrering av den enskilde läkarens förskrivning av läkemedel infördes behandlades frågan ur ett integritetsperspektiv vad avser den enskilde förskrivarens sätt att utöva sitt yrke. Därvid framhölls att sådana uppgifter liksom andra uppgifter på individnivå såsom människors sjukdomar och läkemedelsanvändning skulle endast ett fåtal behöriga ha möjlighet att få del av. Lagstiftningen om receptregister har också utformats med utgångspunkt i detta. Enligt min mening är den registrering av den enskilde läkarens förskrivning av läkemedel som har införts en nödvändig förutsättning för en effektiv medicinsk och ekonomisk uppföljning av läkemedelsanvändningen inom hälso- och sjukvården. För att förbättra den medicinska och ekonomiska uppföljningen sker en utvärdering inom ramen för det läkemedelsprojekt som regeringen inrättat för att möjliggöra överförandet av det fulla kostnadsansvaret till landstingen . I samband härmed kommer ställning att tas till frågor av det slag som aktualiseras. En naturlig del i de överväganden som då kommer att göras är hur integritetskänsliga uppgifter ska hanteras.
frs · GN12404 · 2000-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:404 om värnpliktiga från har frågat mig om en nedläggning av garnisonen i kommer att innebära långa resor för de totalförsvarspliktiga från och därigenom ökade kostnader för Försvarsmakten. Enligt vad regeringen anförde i proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld @ omdanat försvar, s. 110, ska bl.a. avstånd till upptagningsområde av totalförsvarspliktiga beaktas i grundorganisationsarbetet. I proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret redovisar regeringen sitt förslag till grundorganisation. I kommer, enligt regeringens förslag, ett antal förband som har stora värnpliktsvolymer att bibehållas. De kommer att vara lokaliserade i /Revingehed, , , , och . Förbanden kan nås från alla delar av med relativt kort restid. Därför bedömer jag att den föreslagna nedläggningen av garnisonen i inte kommer att innebära långa resor för totalförsvarspliktiga från och stora fördyringar för Försvarsmakten.
frs · GN12405 · 2000-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:405 om idrottsföreningars integrationsarbete har frågat mig vad jag avser att göra för att alla idrottsföreningar ska uppmuntras i sitt integrationsarbete. Idrotten är en mötesplats i vardagen för barn och vuxna. Människor med olika etnisk och kulturell bakgrund får möjlighet att lära känna varandra samt att respektera och förstå varandras värderingar. På så sätt kan idrotten användas som en väg in i det svenska samhället. Genom regeringens särskilda satsning på utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet, med medel ur Allmänna arvsfonden, kan goda exempel och erfarenheter av utvecklingsarbete i det lokala föreningslivet spridas vidare. Detta kan bidra till att utveckla och förnya idrottsverksamheten för barn och ungdomar också på . Integration är tillsammans med jämställdhet områden som betonas i satsningen och flera föreningar har fått stöd för att arbeta med dessa frågor. skriver att det är problematiskt att detta stöd endast ges för verksamhet i projektform och att verksamheten därigenom riskerar att bli alltför kortsiktig. Jag anser dock att projektverksamhet är mycket väl lämpad för att en förening ska kunna kraftsamla inför en angelägen uppgift. Idrottssatsningen görs med medel ur Allmänna arvsfonden och beslut om stöd ska ske i enlighet med vad som anges i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Enligt lagen ska stöd ur fonden lämnas till nyskapande och utvecklande verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I detta sammanhang vill jag även lyfta fram en av tankarna bakom Allmänna arvsfonden, nämligen att projekt som startar med stöd ur fonden ska kunna bli en del av organisationens ordinarie verksamhet. En genomförd enkätundersökning bland mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden visar att uppger att verksamheten fortsatt även efter det att arvsfondens finansiering har upphört. Det finns ingenting som tyder på att det skulle se annorlunda ut när det gäller den särskilda idrottssatsningen. Dessutom sprids de erfarenheter projekten ger som goda exempel för andra. Mot bakgrund av detta menar jag att regeringens satsning på ett utmärkt sätt kan uppmuntra det långsiktiga arbetet med integration på det lokala planet. Detta arbete kommer att kunna stärkas ytterligare genom att stödet till idrottens lokala barn- och ungdomsverksamhet ökar väsentligt till följd av överskott från AB Svenska Spels värdeautomatspel.