ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11561 · 2000-02-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:561 av () till näringsminister om vägunderhållet Anslagen till vägunderhåll har under en följd av år varit för låga. Effekterna av detta blir allt uppenbarare som går. Kraftig nedslitning av vägbanan med djupa hjulspår försvårar och fördyrar vinterunderhållet och leder till en ond cirkel, där kostnaderna för att återupprätta standarden accelererar för . Det försämrade vägunderhållet för med sig ett ökat antal olyckor på vägarna. I hotar taxi med att körstrejka. Förarna vill helt enkelt inte riskera skolbarnens liv. Situationen är bedrövlig med en mängd avåkningar och även allvarliga olyckor, där framför allt spårig och halkig vägbana är orsaken. Visserligen kan mycket skyllas på vädret som längs varit ovanligt varmt @ men underhållet måste väl anpassa sig efter rådande förhållanden? Nollvisionen kommer att te sig som ett skämt om inte staten själv, som ansvarig vägmyndighet, ser till att vägunderhållet uppfyller en standard som förebygger olyckor i stället för att förorsaka dem. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att underhållsstandarden på det befintliga vägnätet ska korrespondera mot de trafiksäkerhetspolitiska målen?
fr · GN11562 · 2000-02-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:562 av () till statsrådet om fritidspedagoger i särskolan Antalet barn i särskolan ökar. Orsaken är ändrade krav på eleverna. Sedan kommunerna övertog ansvaret för grundsärskolan har antalet särskoleelever på vissa ställen fördubblats. Många barn med lätt utvecklingsstörning klarar inte krav på alltmer teoretiska kunskaper och självständigt arbete. tar särskolan emot en större andel barn med DAMP, autism, autistiska tillstånd, koncentrationssvårigheter eller tal och språksvårigheter, förutom elever med utvecklingsstörning. Tyvärr har jag fått signaler att personalen i särskolan inte klarar denna utveckling tillfredsställande med de personalresurser man har. Man hävdar att det behövs fler fritidspedagoger i grundsärskolan. Vilka åtgärder planerar skolministern för att möta de ökade och utvidgade kraven på särskolan?
fr · GN11563 · 2000-02-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:563 av () till finansminister om begränsningsregeln Den s.k. begränsningsregeln vad gäller förmögenhetsskatten innebär att man inte ska behöva betala av sin inkomst i skatt. Denna regel gällde tidigare per individ. är regeln ändrad så att hela familjen inklusive omyndiga barn räknas in i inkomstunderlaget innan begränsningsregeln börjar gälla. Detta innebär att om en person i ett hushåll t.ex. äger aktier eller ett hus och har liten inkomst så kan denne person bli skyldig att betala av sin inkomst i skatt. (Noteras kan för övrigt att fastighetsskatten över huvud taget inte inräknas alls i begränsningsregeln, vilket ytterligare förvärrar skadeverkningarna av just fastighetsskatten.) Jag utgår från att finansministern delar min bedömning att detta är ett orimligt förhållande och frågar därför: Vad avser finansministern göra för att undanröja sådana effekter av begränsningsregeln som gör att en individ måste betala av sin inkomst i skatt?
fr · GN11564 · 2000-02-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:564 av () till socialminister om drogmissbruk har drogproblematiken ökat, inte minst bland våra ungdomar. har regeringen och den övriga vuxenvärlden blivit allt tystare. Detta är utomordentligt allvarligt. Nya droger introduceras och många människor sjunker allt djupare i sitt drogberoende. Detta är ett stort problem både i och övriga . Drogmissbruk är en samhällsfråga, inte endast en privatsak. Om frågan togs upp i samband med ordförandeskap i EU skulle vi visa att frågan är oerhört angelägen för oss som det skulle öka tyngden bakom den restriktiva hållning mot droger som vi är överens om i . Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att prioritera drogfrågorna under ordförandeskap i EU 2001?
fr · GN11565 · 2000-02-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:565 av () till statsrådet om retroaktiv lön Många löneavtal släpar , särskilt för de offentligt anställda. Resultatet blir att det utbetalas lön retroaktivt . Enligt uppgift får inte de långtidssjukskrivna tillgodogöra sig den retroaktiva lönen. De får endast uppräkningen efter den tidpunkt då beslutet fattats. Många förlorar på så sätt stora belopp enbart på grund av avtalets försening. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser ministern vidta så att de långstidssjukskrivna får sin ersättning beräknad på den retroaktiva lönen?
fr · GN11566 · 2000-02-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:566 av () till näringsminister om säkerhetsvästar i fordon Alla som arbetar på våra vägar måste vara iklädda skyddskläder för att synas ordentligt. Detta har resulterat i att allt färre vägarbetare riskerar att bli påkörda. För oss vanliga bilister finns det dock ingen praxis om att ha kläder som syns om något oförutsett skulle inträffa när det är mörkt. Om man kör på ett djur, blir utan bensin, råkar ut för någon annan olycka eller stannar för att hjälpa någon medtrafikant riskerar man att gå ut på vägbanan utan reflexer. Enligt lagen ska det finnas en varningstriangel i bilen, vilket också kontrolleras vid bilbesiktningen. För att minska antalet olyckor borde ett sätt vara att införa en lag om att varje bil också ska vara utrustad med en eller flera säkerhetsvästar som är lika självklara att använda som det är att sätta ut varningstriangeln. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Avser ministern ta upp frågan om skyddsvästar i varje fordon för att minska antalet olyckor?
fr · GN11567 · 2000-02-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:567 av () till försvarsminister om räddningshelikoptrar i meddelade att räddningshelikoptrarna i och står stilla sedan delar av besättningarna har sjukskrivit sig, bl.a. till följd av oro för de framtida förändringarna inom försvaret. Helikoptern i har därför flyttats till för att flyg- och ska kunna fungera. Om sjukskrivningarna fortsätter måste man kanske omplacera personal och helikoptrar från eller . Flygverksamheten vid F21 i och F4 i minskade i går på grund av att räddningshelikoptrarna stod stilla. försökte jag ställa en interpellation till försvarsministern med anledning av oklarheter i liggande försvarsproposition. Det gällde både kustartilleriets miljöförutsättningar men också situationen för räddningshelikoptrarna i . Av propositionen framgår inte konsekvenserna av Helikopterbataljons nedläggning. Försvarsministern ville inte besvara interpellationen med hänvisning till att propositionen ska behandlas i den 29mars. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att utröna vilka konsekvenser en nedläggning av Helikopterbataljon kommer att få för marinens övningsverksamhet i , i södra samt sjuktransporterna åt ?
fr · GN11568 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:568 av () till justitieminister om rättspsykiatrisk vård Många grova brott begås av människor som lider av en allvarlig psykisk störning. Dessa människor ska helt riktigt få rättspsykiatrisk vård, vilken utdöms av domstol. Detta får dock inte leda till att de helt försvinner ur rättsväsendets åsyn. Polisen måste kontinuerligt informeras om beviljade permissioner och utskrivningar. Samma sak bör gälla brottsoffer. Mycket tyder nu på att informationsutbytet mellan rättsväsendet och sjukvårdsinrättningarna har stora brister. Det har t.ex. framkommit att belastningsregistret har stora luckor beroende på att sjukvårdsinrättningarna underlåter att inrapportera beviljade permissioner och utskrivningar. Det har t.o.m. inträffat att personer som dömts till rättspsykiatrisk vård aldrig skrivits in vid något sjukhus. Dessa brister kan givetvis inte accepteras. Inte minst finns det ett ansvar inför brottsoffren att polisen känner till huruvida dessa personer befinner sig på fri fot eller inte. Enligt 5§ lagen (1998:620) om belastningsregistret får regeringen meddela närmare föreskrifter om belastningsregistrets innehåll. Planerar justitieministern några föreskrifter för att säkerställa en kontinuerlig inrapportering av uppgifter rörande personer som dömts till rättspsykiatrisk vård?
fr · GN11569 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:569 av () till statsminister om fördelning av miljöpengar av taktiska skäl redovisar en granskning som två forskare vid gjort. Den går igenom hur regeringen inför valet använde av skattebetalarnas pengar för att främja "en ekologiskt hållbar utveckling och sysselsättning". Handläggningen av bidragen visar svåra brister. Det saknades givna kriterier för vad som krävdes för att få pengar. Regeringen både beredde ansökningarna och beslutade om medelstilldelning. Forskarnas granskning visar att regeringen använde pengarna för att "köpa" väljare i kommuner med många osäkra, lättrörliga väljare och en jämn ställning mellan de politiska blocken. "Det visade sig att våra resultat gav starka signaler om att regeringen faktiskt satsade pengarna taktiskt genom att ge till kommuner med många osäkra väljare", säger en av forskarna bakom rapporten. Hon fortsätter: "Vi försökte verkligen 'döda' den taktiska effekten men vi lyckades inte." "Av alla variabler vi testade, och det var rätt många, var det de taktiska variablerna som påverkade fördelningen allra mest." Stämmer uppgifterna måste de ses som mycket graverande. Att en regering använder skattepengar för riktade insatser mot osäkra väljargrupper är inte ett acceptabelt agerande i ett demokratiskt samhälle. Frågan måste utredas och åtgärder vidtas så att något liknande inte inträffar igen. Vad avser statsministern göra för att garantera att något liknande inte kan ske i kommande riksdagsval?
fr · GN11570 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:570 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Massavrättningar, dödsstraff för mer än 60 brott, politiskt styrda rättegångar, utbrett bruk bland polisen av tortyr och misshandel, förtryck och fängslanden av oliktänkande och religiösa @ både kristna och gong @, politisk omskolning och fängslande av oppositionella, statlig kontroll av Internet, tidningar och andra medier. Detta är vardagen i , jordens största kommunistiska diktatur. fanns mer än 2000 politiska fångar dömda för kontrarevolutionär verksamhet efter parodiska rättegångar, där straffet var bestämt på förhand. Drygt 200000 människor hölls utan rättegång fängslade i arbetsläger. Där skulle de omskolas genom hårt arbete. Grundarna av Kinesiska demokratiska partiet förföljs och fängslas. Amnesty registrerade över 2700 dödsdomar i . Av dessa vet man att 1769 verkställdes. Förmodligen är siffrorna grava underskattningar. registrerade Amnesty 25400 dödsdomar och drygt 16500 verkställda avrättningar. Ett bisarrt exempel på polisbrutalitet gavs när det kom fram att polisen i hade hållit en man fastkedjad i en liten järnbur. Det kan möjligen illustrera bristen på respekt för människovärdet och mänskliga rättigheter i detta jordens största land. Vad avser utrikesministern göra för att protestera mot brist på respekt för mänskliga rättigheter och massiva bruk av dödsstraffet?
fr · GN11571 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:571 av () till utrikesminister om presidentvalet i håller sitt andra fria presidentval. Första gången man höll fria och demokratiska presidentval var 1996. Då skickade missiler mot . Fyra missiler slog ned i vattnet i närheten av . Det fruktade var sannolikt det goda exemplets makt. visar att demokrati av västerländsk modell utmärkt låter sig kombineras med den kinesiska kulturen. ville också söka påverka debatten i , där bl.a. förhållandet till diskuterades. har vid upprepade tillfällen hotat med militärt våld och invasion. måste, om anledning ges, tidigt och tydligt göra klart att hot och våld mot valet i inte accepteras. Meningsskiljaktigheter mellan och måste lösas på demokratisk grund och med respekt för mänskliga rättigheter. Vad avser utrikesministern göra för att värna demokratin i från hot i samband med presidentvalet?
fr · GN11572 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:572 av () till finansminister om bensinpriset De svenska bensinpriserna är bland världens högsta, framför allt på grund av den höga skattebelastningen. Denna situation motverkar bl.a. rörligheten på arbetsmarknaden och landsbygdens möjligheter att utveckla möjligheter såväl för arbete och företagande som socialt liv och umgänge. Konsekvensen av de höga bensinpriserna kan enkelt lindras genom sänkt bensinskatt, höjd skattefri milersättning och förändrade gränser för reseavdrag. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att minska skattebelastningen på bensin och de höga bensinpriserna?
fr · GN11573 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:573 av () till justitieminister om STASI-spioner Den östtyska säkerhetstjänsten, , hade en central roll i det kommunistiska förtryckandet av det egna folket. hade även till uppgift att infiltrera i andra länder. Det finns exempel på att har samarbetat med andra länders underrättelsetjänster. I och har det avslöjats att medborgare i dessa länder arbetade aktivt för . Det märkliga är att det inte har avslöjats att några svenskar har haft motsvarande samröre. Det bör vara uppenbart att det funnits svenskar som arbetat för , men jag får intrycket att den har lagt locket på. Förmodligen av det enkla skälet att samarbetade med . Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att offentliggöra svenskars samröre med ?
fr · GN11574 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:574 av Per () till miljöminister om havsbaserad vindkraft Det finns en klar majoritet i för en omfattande energiomställning från fossila till förnybara energikällor. Vindkraften är en av dessa "rena" energikällor, som snabbt utvecklas och blir en allt viktigare del i omställningen. Statsministern har poängterat vindkraftens betydelse och förespeglat en utbyggnad motsvarande de två Barsebäckverken (ca /år) fram . ansåg att en utbyggnad motsvarande /år var helt möjligt och räknar med /år. En stor del av utbyggnaden kommer att ske till havs. Ett projekt med sju vindkraftverk på Utgrunden, som remissinstanserna godtog och lämnade positivt besked om, överklagades till av Kammarkollegiet. Efter ett drygt år, den 17januari , kom beslut. Av det framgår det inte, som anmälaren ifrågasatte, att projektet är samhällsekonomiskt tveksamt. I stället anser att problemet kan vara fåglarna, men vill inte besluta om detta utan skickar frågan vidare för beslut till regeringen. Ännu av fördröjning kan bli resultatet. Så länge den här frågan inte blir löst, hamnar ytterligare utbyggnader, t.ex. den på Yttre Stengrund, i malpåse. Det finns redan konsekvensanalyser, erfarenheter och referenser från och . Fördröjningen av detta beslut vad gäller vindkraftstationen på kommer att försena all havsbaserad utbyggnad. Vad avser ministern göra för att snabbt få ett beslut i frågan, så att utbyggnaden kan komma i gång?
fr · GN11575 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:575 av () till statsrådet om familjen utvisades familjerna från under våldsamma former. Det väckte kraftiga protester! För sedan upprepades det hela @ nästan. Fäderna i familjen, som kom till och då sökte asyl, togs i förvar med hjälp av ett stort polisuppbåd. Fäderna Sincaris advokat hade hört efter hos om beslut var att vänta men fått nekande svar. Efter advokatbyråns stängning faxades beslut om att de skulle tas i förvar, och sedan skedde allt mycket snabbt. De forslades med chartrat plan till . förklarade statsrådet i TV att har en human flyktingpolitik. Jag vill fråga statsrådet : Står statsrådet fast vid uttalandet att har en human flyktingpolitik?
fr · GN11576 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:576 av () till jordbruksminister om forskning kring lax och öring i hotas av nedläggning sedan ett samverkansavtal mellan vattenkraftsföretagen och sägs upp. Vid institutet har ett DNA-laboratorium byggts upp, vilket ökar möjligheterna att fastställa genetiska skillnader mellan olika fiskpopulationer. Vidare bedrivs bl.a. en omfattande märkning @ databasen sträcker sig @ olika sorters projektverksamhet och institutet tjänar som en naturlig brygga mellan universitetsvärlden och odlingsverksamheten. Bland föregående års projektverksamhet märks bedömning av de svenska lax- och havsöringsbeståndens status, sikyngelmärkning, studier av Lagans laxbestånd, studier över lax och öring för att få kunskap om populationsstruktur, genflöde och tidsmässiga fluktuationer för att på lång sikt kunna bidra till ett optimalt bevarande av den genetiska mångfalden, kartläggning av hybrider mellan lax och öring samt studier av laxens födoval för att nå kunskap om de födorelaterade faktorer som kan påverka utvecklingen av M74. Jag vill med anledning av detta fråga vad berört statsråd avser göra för att garantera att fördjupade studier och forskning kring lax och öring kan fortsätta.
fr · GN11577 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:577 av () till näringsminister om handläggning av taxiförarlegitimation För att få köra taxi krävs en taxiförarlegitimation utfärdad av . Myndigheten är också ansvarig för anordnande av det prov som föraren därvid måste genomgå. har rutiner nu varit otillständigt dåliga. Anmälan till provet kan endast göras per telefon och detta genom en växel som är ständigt överbelastad. Därefter får den blivande taxiföraren vänta för att få skriva provet. Den som blir underkänd tvingas att gå igenom hela proceduren igen med en ny väntetid . Till råga på allt går det inte att beställa tid till provet med mindre än att den särskilda avgiften om är inbetald. Denna avgift förväntas den sökande betala till med ett särskilt inbetalningskort, som givetvis bara går att få efter särskild beställning @ per telefon! Enligt min mening uppfyller handläggning av taxiförarlegitimationer inte de krav som kan ställas på en statlig myndighet. Det måste då ankomma på styrelsen och generaldirektören att omdisponera de resurser som erfordras för att myndighetsutövningen ska fungera på ett acceptabelt sätt. har så inte skett. Mot den bakgrunden vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta i syfte att få handläggning av taxiförarlegitimationer att fungera?
fr · GN11578 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:578 av () till statsrådet om Integration är en samhällsfråga och en av våra viktigaste framtidsfrågor. har vi haft en invandrar- och flyktingpolitik med tydlig karaktär av omhändertagande och med synsättet att alla samhällsfrågor som berörde invandrare skulle hanteras inom invandrarpolitiken. 1996 förändrades integrationspolitiken radikalt när vi skilde asyl- och invandrarfrågorna från integrationsfrågorna och 1997 fokuserade på integrationspolitik i stället för invandrarpolitik. Integrationsprocesserna är ömsesidiga och kan inte skapas av myndigheterna uppifrån. Integration precis som jämställdhet måste genomsyra varje enskilt politikområde. Och för att lyckas med det krävs kunskap och kompetens och en medveten och långsiktig samverkan mellan olika politikområden. Faktorer som påverkar integrationen är arbete, utbildning, delaktighet i bostadsområden m.m. men det kanske allra viktigaste är strukturerna och attityderna. Det finns goda exempel på lyckad integration men de är alldeles för få och anonyma. , som inrättades den 1juni 1998, är mycket viktigt i detta arbete att lyfta upp och sprida de goda exemplen och stimulera kommunerna till nytänkande och utveckling för att ta till vara den resurs som vårt mångkulturella samhälle innebär. Min fråga är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka i sin uppgift att bidra till ett integrerat mångkulturellt samhälle?
fr · GN11579 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:579 av () till statsrådet om fristående skolor Många kommuner har svårt att få resurserna att räcka till trots extra statliga pengar till skolan, de s.k. "Perssonpengarna". Många barn får inte den hjälp de behöver. Det gör att ekonomin är ett tungt vägande skäl att avslå ansökningar om bidrag till olika fristående skolor. kan trots kommunens avslag, med hänvisning till ekonomin, godkänna ansökan om bidrag. I , min egen hemkommun, har barn- och utbildningsnämnden efter avslag överklagat beslut om att tilldela skolan kommunala bidrag enligt 9kap. Länsrätten har beslutat att avslå överklagandet. Både och länsrätten bortser i sina yttranden från vad den politiska ledningen i barn- och utbildningsnämnden och kommunstyrelsen har anfört i ärendet och hänvisar till tjänstemannayttranden. Den svenska skolan är en sammanhållen skola som ska ge likvärdig utbildning till alla barn och ungdomar. Ska den kommunala skolan klara sitt uppdrag och kunna utvecklas krävs mer och inte mindre resurser. Kommunens planering och strategi omöjliggörs om bortser från politiska beslut. Min fråga är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka kommunernas roll att själva fatta beslut om godkännande av bidrag till fristående skolor?
fr · GN11580 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:580 av () till statsrådet om invandrares ersättning under grundskoleutbildning Många invandrare som kommer till saknar grundskolekompetens. innebär detta att de saknar utbildning för att få ett arbete. För tillfället uppbär många av dessa människor socialbidrag. Många vill utbilda sig men kan det inte av ekonomiska skäl. Studielån är den enda finansieringsmöjlighet som återstår. Som läget är är det både inhumant för den enskilde och oekonomiskt för samhället att inte skapa förutsättningar för utbildning. får vi genom den presenterade långtidsutredningen veta att det behövs tusentals nya människor i vårt land för att vi ska få den arbetskraft som krävs. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ge invandrare möjlighet till grundskoleutbildning?
fr · GN11581 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:581 av () till miljöminister om miljörapporter Enligt uppgift ska företag som inte lämnar in t.ex. en köldmedierapport betala . Debiteringen ska skötas av miljö- och hälsoskyddsnämnderna eller motsvarande ute i kommunerna, men pengarna ska oavkortat gå till staten. Många anser att dessa bötesbelopp är orimliga i förhållande till försummelsen och avstår därför från debitering. Resultatet blir att det skapas olika praxis ute i kommunerna och det är både negativt och stötande. Min fråga till miljöminister är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ändra avgiften för försenad miljörapport så att den står i proportion till försummelsen?
fr · GN11582 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:582 av () till finansminister om momsbedrägerier Situationen inom skattemyndigheter i är tuff. Arbetsbelastningen är på många plaster orimlig. En följd av detta blir sämre kontroll. Det s.k. skattefelet anses vara av betydande omfattning. Genom medlemskap i har möjligheten till momsbedrägeri i transaktionerna mellan medlemsländerna underlättats. Kravet på kontroll av moms har således ökat. Revisionsrätten inom EU har i en beräkning med på nacken kommit fram till att momsbortfallet hos medlemsländerna kan vara så stort som . En rapport från visar bl.a. att är det land som har den minsta andelen tjänstemän som utför momskontroller. Avser finansministern vidta några åtgärder med anledning av de omfattande momsbedrägerierna?