ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111261 · 2000-07-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1261 av () till jordbruksminister om plågsamma djurtransporter På har man kor som betar ute . Motivet till detta är främst att hålla rent och öppet. Problemet är att när dessa kor ska slaktas måste man ta dem till ett slakteri på . Trots att det finns möjligheter att anlita mobila slaktare som under betryggande omständigheter kan ge djurens liv ett värdigt slut och förhindra plågsamma djurtransporter. Det är dock förbjudet att använda sig av dessa enligt någon lag. Detta innebär att dessa kor som aldrig varit instängda måste tvingas in i burar, fraktas på traktor, lastas över i båt, lastas över i lastbil samt transporteras för att sedan slaktas. Därefter ska köttet tillbaka till Koster till köpintresserade kosterbor. Ägaren till dessa kor har beslutat sig för att inte avla några nya kalvar eftersom han inte vill se dem lida i onödan och för att verksamheten går med förlust i och med transporterna. Min fråga till jordbruksministern är: Vad ämnar jordbruksministern göra för att underlätta för små köttproducenter med långt till slakterier att slakta för lokal konsumtion?
fr · GN111262 · 2000-07-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1262 av () till statsrådet om offentlighetsregler inom EU tar Coreper ett beslut om sekretessregler för EU:s säkerhetspolitik, militära samarbete samt den civila krishanteringen. Då stats- och regeringscheferna inom EU diskuterade denna fråga på toppmötet i så kom man fram till en önskan om mer öppenhet inom försvarspolitiken. Det nya förslaget är ett avsteg mot de principer man enats om 1998 vad gäller allmänhetens rätt till information. Enligt dessa regler ska varje inkommet dokument prövas mot regelverket för offentlighet. Förslaget innebär bl.a. att man inte ens kommer att sekretesspröva inkomna dokument eller ens diarieföra dem. Förslaget liknar till stor del de regler som finns inom Nato vad gäller tillgång till dokument och prövning av dessa. I Coreper röstade , och nej till förslaget vilket innebär att en majoritet av medlemsstaterna har beslutat sig för de nya reglerna. Dessa regler är ett steg tillbaka från de existerande reglerna och kommer som man inom EU håller på att utarbeta regelverket för vad som ska anses vara offentligt och inte. På vilket sätt avser ministern att i ministerrådet verka för att de redan beslutade reglerna även efterföljs på områdena EU:s säkerhetspolitik, civil krishantering och det militära samarbetet?
frs · GN121121 · 2000-07-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1121 om hundhållning och hundkapplöpningar har frågat mig hur jag avser agera för att totospelet på hund inte ska leda till oseriös hundhållning och förhindra den utveckling som kan skönjas. Regeringens beslut att tillåta vadslagning på hundkapplöpningar är förbundet med en rad förbehåll. Regeringens beslut är giltigt t.o.m. den 31juli 2001. Efter detta kommer regeringen att utvärdera om tillståndet ska förlängas eller inte. En avgörande faktor för detta beslut kommer att vara hur djurskyddet har fungerat för de aktuella hundarna. Regeringen kan också när som helst dra in tillståndet om situationen så kräver. Ett villkor för godkännande var att först skulle ges tid att utarbeta djurskyddsföreskrifter för verksamheten. Den 1april 2000 trädde Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:23) om hur djur får tränas för eller användas vid tävling samt hur tävling får genomföras, i kraft. AB har tillsammans med () dessutom utarbetat detaljerade regler för hur hundkapplöpningarna ska kunna genomföras med tillfredsställande djurskydd. Från SHCF:s sida är man mycket medveten om de negativa konsekvenser hundkapplöpningarna kan innebära. SHCF vet också att negativ publicitet kan skada sporten allvarligt. Därför har man valt att formulera regler och förbehåll som ska garantera ett gott djurskydd för hundarna under hela deras livstid. Hundkapplöpning har existerat i . har sporten förknippats med ett gott rykte och en sund djurhantering. Om det trots allt skulle visa sig att verksamheten får negativa effekter från djurskyddssynpunkt har regeringen genom sitt beslut skaffat sig de verktyg som behövs för att effektivt kunna ingripa. Självfallet följer jag noga frågan om hundhållning och hundkapplöpning.
frs · GN121134 · 2000-07-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1134 om statens försäljningsinkomster har frågat näringsministern vilka ytterligare försäljningar regeringen planerar genomföra för att klara den intäkt som budgeterats i statsbudgeten för . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är helt riktigt som skriver att i budgetpropositionen beräknas inkomsterna på inkomsttiteln av försåld egendom till . En beräkning som sedermera godkändes av . I likhet med tidigare budgetpropositioner väljer regeringen att inte precisera innehållet i försäljningsinkomsterna. Det enkla skälet till detta är att en precisering kan försämra statens möjligheter att erhålla ett bra pris vid en lämplig försäljningstidpunkt. Det kan emellertid i efterhand konstateras att en stor del av de beräknade avsåg försäljningen av Teliaaktier. Det är inte uteslutet att fler försäljningar kommer att äga rum under innevarande år. Jag är dock inte beredd att nu ange vilken egendom som det kan vara aktuellt att sälja. Det är viktigt att betona att det är svårt att uppskatta exakta försäljningsbelopp och när i tiden en försäljning kan komma att ske. Att Övriga inkomster av försåld egendom är en särskilt osäker post i inkomstberäkningarna framhålls också i budgetpropositionen .
frs · GN121142 · 2000-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1142 om svensk-finska gränsälvskommissionen har frågat mig om jag avser förelägga ett förslag att frågor rörande fiskeriförvaltning tas bort från gränsälvskommissionen och överflyttas till respektive fackmyndigheter. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda och lämna förslag om hur det gränsöverskridande miljö-, vattenrätts- och fiskesamarbetet i det finsk-svenska gränsälvsområdet bör utformas. Efter att avlämnat sitt betänkande Det finsk-svenska gränsälvssamarbetet (SOU 1998:39) har överläggningar mellan och inletts för att nå fram till en gemensam lösning om gränsälvssamarbetet och gränsälvskommissionen. Överläggningarna sker på tjänstemannanivå mellan å ena sidan svenska Jordbruks- och Miljödepartementen och å andra sidan finska Jord- och skogsbruksministeriet och . Resultatet av dessa överläggningar ska avvaktas och beredas i vanlig ordning innan ett förslag i ärendet kan läggas fram.
frs · GN121149 · 2000-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1149 om elektronisk övervakning har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att män som inte respekterar besöksförbudet ska kunna förses med fotboja. Bakgrunden till fråga är det förslag om att en försöksverksamhet med verkställighet genom intensivövervakningen med elektronisk kontroll ska inledas och pågå . Förslaget återfinns i en departementspromemoria (Ds 2000:37) som presenterats och är föremål för remissbehandling. Eftersom bedömer att tekniken med intensivövervakning gör en försöksverksamhet av detta slag möjlig menar att den också borde kunna tillämpas i de fall män inte respekterar besöksförbud. Erfarenheterna av det nuvarande systemet med intensivövervakning med elektronisk kontroll är mycket goda. Systemet innebär att den som är dömd till fängelse under vissa förutsättningar kan få verkställa sitt straff genom sådan intensivövervakning. Den nu föreslagna försöksverksamhet är på motsvarande sätt en utveckling av fängelsestraffet fast under en begränsad del och i slutskedet av en verkställighet. I båda dessa fall är det fråga om verkställighet av fängelse där den enskildes rörelsefrihet är starkt begränsad. Den utvärdering av den utvidgade försöksverksamheten med intensivövervakning med elektronisk kontroll som () genomförde visade att de dömda, utöver sysselsättning och deltagande i programverksamhet, vistades utanför hemmet för utevistelser, personliga ärenden m.m. i genomsnitt . BRÅ har också på regeringens begäran genomfört en förstudie av de praktiska och tekniska förutsättningarna för en försöksverksamhet med elektronisk övervakning av män som brutit mot besöksförbud. Rådets bedömning är att den teknik som finns tillgänglig gör det möjligt att använda elektronisk övervakning vid besöksförbud. Tekniken bör underlätta möjligheterna att beivra brott mot lagen om besöksförbud och den kan också leda till att antalet sådana brott minskar. Däremot ger tekniken inte något egentligt skydd för en kvinna om mannen i fråga verkligen har bestämt sig för att skada henne. Före ett slutligt ställningstagande om en försöksverksamhet måste, menar BRÅ, de rättsliga förutsättningarna prövas mycket noga. Jag delar Brottsförebyggande rådets uppfattning att de rättsliga förutsättningarna för elektronisk övervakning vid besöksförbud måste utredas innan en försöksverksamhet kan inledas. Inom pågår också en sådan utredning. I detta sammanhang prövas även andra alternativ för att förbättra möjligheterna till att ett besöksförbud efterlevs liksom vad vi i övrigt kan göra för att förbättra skyddet för utsatta kvinnor. Utredningen beräknas vara slutförd .
frs · GN121150 · 2000-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1150 om elproduktionen har frågat miljöministern vilka åtgärder han avser vidta för att spelreglerna när det gäller miljökrav på elproduktion och förutsättningarna för en fri elhandel blir likvärdiga i och . Eftersom elmarknadsfrågor är mitt ansvarsområde har frågan överlämnats till mig. hänvisar i sin fråga till att avregleringen av elmarknaden i inte har kommit lika långt som i . Från svensk sida följer vi med stort intresse utvecklingen av den danska elmarknaden. Bl.a. har vi noterat att elmarknaden fr.o.m. april har öppnats för kunder med en elanvändning över 10GWh. ska alla kunder över 1GWh ha möjlighet att byta elleverantör och hela marknaden beräknas vara konkurrensutsatt . Den danska regeringen träffade en överenskommelse med delar av oppositionen om en reformering av elsektorn. I överenskommelsen ingick det stegvisa öppnandet av elmarknaden. Vidare ingick att införa ett system med överlåtbara koldioxidkvoter för elproduktionen under perioden 2000@2003. Detta innebar att ett tak för koldioxidutsläpp är satt till för , vilket ska jämföras med elproduktionens koldioxidutsläpp som uppgick till . Taket kommer att reduceras med . En annan viktig del i reformen var prioritering av miljövänlig elproduktion. Detta ska uppnås genom att skapa en marknad för förnybar energi genom att införa ett system med certifikat för s.k. grön el. Certifikaten omfattar elproduktion baserad på vind, biobränsle, solceller, geotermisk energi och vattenkraftsanläggningar som är mindre än 10MW. Marknaden för certifikat beräknas starta . En bestämmelse har införts i ellagen som innebär att alla elförbrukare är skyldiga att köpa en ökande andel el som producerats med förnybara energikällor. Inköpet av el styrks genom uppvisande av certifikat motsvarande mängden el. Det danska systemet med certifikat och kvoter för el från förnybara energikällor liknar det system som den föreslår införas . Den har presenterat förslag till riktlinjer för detta system i proposition 1999/2000:134 om ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor som överlämnades till den 25maj 2000. De danska ansträngningarna för att minska elproduktionens miljöpåverkan är stora som man antagit en plan för avregleringen av elmarknaden. Det finns bl.a. därför ingen anledning för mig att vidta några åtgärder. Jag kan emellertid upplysa att ökad integrering av elmarknaderna i kommer att vara en stor fråga vid det nordiska energiministermötet som hålls .
frs · GN121151 · 2000-07-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1151 om transportbidrag till vänortssamarbete Skånberg har ställt en fråga om jag tänker beakta behovet av medel för transporter av insamlade skolbänkar, handikappcyklar m.m. inom ramen för regeringens vänortssamarbete. Skånberg anser att transportbidrag ofta faller mellan stolarna. I samband med att övertar ordförandeskapet i den 1januari 2001 har regeringen beslutat att avsätta för att stödja vänortssamarbete mellan och de andra EU-länderna samt med kandidatländerna. Syftet med projektet 2001 är att främja kontakterna mellan svenskar och medborgare i övriga länder i och att öka kunskaperna om EU-samarbetet. Den 15juni 2000 beslutade regeringen att ge bidrag till 31 olika vänortsprojekt. Ansökningar om transportbidrag har inte inkommit eller ingått som en del i de av kommunerna planerade aktiviteterna. Enligt gällande allmänna principer inom utvecklingssamarbetet med ska stöd främst utgå i form av tekniskt samarbete inriktat på strategiska insatser för kunskaps- och institutionsutveckling. På miljö- och energiområdena kan stöd även utgå till investeringar. Denna princip befästs i de landstrategier för de baltiska länderna som antogs av regeringen . Utvecklingssamarbetet med länderna i ska stödja en långsiktig utveckling av säkerhet, demokrati och övergången till en socialt hållbar marknadsekonomi. Stödet ska huvudsakligen främja utvecklingen av de institutioner som behövs för en sådan samhällsutveckling. Jag vill dock erinra om lagen (1994:693) om rätt för kommuner och landsting att lämna katastrofhjälp och annat bistånd, som gör det möjligt att lämna bistånd till ett annat land i vissa specifika situationer. Kommuner och landsting som har beslutat att lämna sådant bistånd i form av utrustning får i skälig omfattning avsätta medel som behövs för att transportera och ställa i ordning utrustningen.
frs · GN121152 · 2000-07-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1152 om påföljder vid människosmuggling har frågat om justitieministern ämnar vidta åtgärder för att skärpa straffen för människosmuggling. pekar på att tragedin i har satt fokus på människosmuggling som problem, och att människosmuggling är ett brott som ökar i omfattning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag säga att människosmuggling i vinstsyfte är en avskyvärd form av kriminalitet och att vi måste göra allt för att tragedier som den i inte inträffar igen. Som anför i sin fråga är påföljden för människosmuggling böter eller fängelse i högst . Reglerna återfinns i utlänningslagen kapitel 10 paragraferna 2a och 5. Enligt förstnämnda paragraf kan den som hjälper en utlänning att komma in i i strid med utlänningslagens regler dömas till böter eller fängelse i högst . Paragraf5 tar sikte på den planlagda, organiserade människosmugglingen. För sådant brott kan upp till fängelse utdömas. För att någon ska straffas enligt sistnämnda bestämmelse krävs att gärningen har skett i vinstsyfte. har ställt frågan huruvida åtgärder kommer att vidtas för att skärpa straffen. Med anledning av ett tillkännagivande från har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning som ska se över reglerna om människosmuggling. Rekvisitet vinstsyfte ska särskilt analyseras, men det kan också finnas skäl att se över straffskalorna.
frs · GN121154 · 2000-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1154 om domännamnets äkthet i e-post har frågat mig om vad jag kan göra för att mottagare av e-post ska kunna lita på att meddelandet kommer från den domän som anges i meddelandet. Ett betydande skäl bakom Internets snabba utveckling är systemets öppenhet. Denna öppenhet kan ge utrymme för de problem frågeställaren uppmärksammar. Precis som en person vid ett telefonsamtal, telefax eller i ett brev kan uppge en felaktig identitet kan detta även ske vid elektronisk kommunikation. har lämnat sitt betänkande .se? (SOU 2000:30). I betänkandet uppmärksammas bl.a. frågan om falsk information vid användning av elektronisk kommunikation. Tekniska lösningar har utvecklats för att kunna erbjuda en ökad säkerhet i hantering av domännamnsinformation (DNSSEC), vilket innebär att de problem frågeställaren upplevt vad gäller korrektheten i domännamnet sannolikt kan begränsas om tekniken införs. Det bör dock framhållas att det förhållandet att man kan lita på att ett domännamn är korrekt återgivet emellertid inte är samma sak som att lita på att den som innehar domännamnet är den hon eller han utger sig för att vara. betänkande har remissbehandlats och bereds vidare inom . Därutöver arbetar regeringen för att främja användningen av säkerhetsfunktioner baserade på krypteringsteknik och elektroniska signaturer. En proposition om kvalificerade elektroniska signaturer har presenterats för (prop. 1999/2000:117). Elektroniska signaturer används för att säkerställa att elektroniskt överförd information inte har förändrats och att informationens avsändare är den som uppges. Elektroniska signaturer är en metod för att öka säkerheten bl.a. vid användningen av e-post.
frs · GN121155 · 2000-07-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1155 om halonförbudet har frågat statsrådet om halonförbudet. I frågan ligger hur de nuvarande svenska reglerna när det gäller haloner inom sjöfarten relaterar till de internationella miljöåtagande har avseende ozonnedbrytande ämnen. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att svara på frågan. Förbudet mot att använda halon inom sjöfarten trädde i kraft den 1januari 1998. Förbudet följer regeringens förordning om ämnen som bryter ned ozonskiktet vilken trädde i kraft den 1juni 1995. Halonförbudet är alltså inte nytt för sjöfarten utan är ett förbud som de känt till . har genom möjligheten att ge dispens förlängt sjöfartens möjlighet att använda haloner t.o.m. den 30juni 2000. Syftet med dispenserna har bl.a. varit att möjliggöra en successiv utfasning av halon inom sjöfarten. Låt mig också påminna om att näringsminister har besvarat två liknande frågor om haloner i sjöfarten. Han har då framfört att det från miljösynpunkt är angeläget att användningen av ozonnedbrytande ämnen avvecklas, som han är införstådd med att det svenska förbudet kan medföra snedvridna konkurrensförhållanden för den svenska sjöfartsnäringen. Halonförbudet handlar således om att väga ett globalt miljöintresse mot andra intressen på ett område där genom ett internationellt avtal (Montrealprotokollet om ozonnedbrytande ämnen) åtagit sig att avveckla användningen av ozonnedbrytande ämnen. Den samlade bedömningen är att det inte är aktuellt att ändra nuvarande bestämmelser.
frs · GN121156 · 2000-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1156 om handläggning av bouppteckningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillförsäkra allmänheten en god service vid handläggning av bouppteckningar. anger som bakgrund till frågan att handläggningstiden för ett bouppteckningsärende enligt uppgift från ett antal skånska tingsrätter kan uppgå . Jag antar att syftar på en artikel i den 21juni. I artikeln sägs inledningsvis att handläggningen av ett bouppteckningsärende kan ta upp och att detta beror på besparingskrav. Av artikeln framgår dock att dessa påståenden inte härrör från några domstolar. Längre ned i artikeln sägs i stället att det vid en rundringning till ett antal tingsrätter i visat sig att handläggningstiden är cirka . Även detta är naturligtvis en i de flesta fall alltför lång handläggningstid. Jag vill till att börja med slå fast att det inte har gjorts några nedskärningar i domstolarnas budget i anledning av den förestående bouppteckningsreformen. De resurser som domstolarna tilldelas för denna verksamhet är alltså på samma nivå som förut. Orsakerna till bristen på personal får i stället sökas någon annanstans. En sådan orsak är, som själv nämner, att det förekommer att personal väljer att sluta sin anställning i anledning av den förestående organisationsförändringen. Det är naturligt att anställda som av olika skäl inte kan eller vill följa med till den nya huvudmannen väljer att söka sig ett annat arbete. För att den organisatoriska förändringen ska kunna genomföras med bibehållen kvalitet på verksamheten har regeringen gett och i uppdrag att förbereda överflyttningen. Inom pågår till följd härav ett arbete med att upprätta en förstärkningsstyrka, bestående av personal med erfarenhet av bouppteckningsverksamhet. Förstärkningsstyrkan ska sättas in för att hjälpa de tingsrätter som till följd av överflyttningen har brist på kompetent personal. Syftet är att handläggningstiderna därigenom ska kunna hållas på en rimlig nivå även vid dessa tingsrätter. När det gäller långa handläggningstider i samband med sjukfrånvaro och semestrar pekar detta faktiskt på ett av problemen med dagens organisation, nämligen sårbarheten. Det finns på många tingsrätter endast arbetsunderlag för en domstolssekreterare som arbetar med bouppteckningar. En så liten organisation klarar inte tillfälliga förändringar i arbetsbördan, semestrar, utbildning, sjukfrånvaro etc. Det är bl.a. för att råda bot på denna sårbarhet som regeringen har föreslagit den reform som godkänt. Sammanfattningsvis är mitt svar till att allmänhetens krav på god service tillgodoses dels genom reformen i sig, eftersom den väntas leda till bl.a. kortare handläggningstider, dels genom att åtgärder har vidtagits för att säkerställa en god service även under genomförandet.
frs · GN121159 · 2000-07-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1159 om den svenska åkerinäringens konkurrensläge har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att svensk åkerinäring får likvärdiga konkurrensförhållanden gentemot omvärlden. Det är riktigt att fallstudier, senast gjorda inom ramen för det regeringsuppdrag som () redovisade , indikerar att svenska åkerier verksamma på den konkurrensutsatta transportmarknaden har ett betydligt högre kostnadsläge än åkerier i de viktigaste konkurrentländerna. Av den av redovisade undersökningen framgår också att har jämförelsevis höga arbetsgivaravgifter. Den 31maj besvarade jag en fråga ställd av , som begärt besked om vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra villkoren för åkerinäringen i . Jag nämnde då det transport- och näringspolitiska handlingsprogram för svensk åkerinäring som regeringen antog den 17februari . I programmet redovisas i fjorton punkter åtgärder som bidrar till att stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Det gäller åtgärder på vitt skilda områden @ från effektivare myndighetskontroll av tung trafik till olika åtgärder på beskattningens område. Vidare har i enlighet med handlingsprogrammet tillsatts en analys- och arbetsgrupp, i vilken representanter för och åkerinäringen ingår. Gruppen, som redan inlett sitt arbete, har i uppgift att genomföra en fördjupad analys av frågor som rör åkerinäringens konkurrenskraft. Gruppen ska också, om behov bedöms föreligga, ta initiativ till och lämna förslag på lämpliga åtgärder utöver handlingsprogrammet, i syfte att påverka utvecklingen i en för svensk åkerinäring gynnsam riktning. I det transport- och näringspolitiska handlingsprogrammet har inte föreslagits några särskilda sänkningar av arbetsgivaravgifterna för åkerinäringen. Skälet till detta är att regeringen anser att frågor om arbetsgivaravgifter och sociala kostnader inte kan hanteras i relation till endast en bransch. Regeringen har inte heller tagit ställning till de svenska arbetsgivaravgifterna och andra sociala kostnader ur ett internationellt konkurrensperspektiv. Om det ska göras krävs ett annat och betydligt bredare underlag än det som föreligger. Det bör i sammanhanget noteras att alla former av branschspecifika åtgärder, vare sig i form av bidrag eller särskilda skattenedsättningar, omfattas av EU:s allmänna regler om statsstöd. Någon särskild EU-lagstiftning eller riktlinjer om undantag från dessa regler för stöd till åkeriverksamhet finns heller inte.