ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11664 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:664 av () till miljöminister om beslutsprocessen vid förvaring av det svenska kärnavfallet fattade regeringen beslut om SKB:s forskningsprogram. Programmet liksom regeringens syn på detsamma, har stor betydelse i en för hela nationen viktig fråga. I synnerhet är detta viktigt för de förstudiekommuner som aktivt deltar i arbetet med att få fram ett bra underlag för kommande beslut om hur och var en långsiktigt säker förvaring ska ske av det svenska kärnavfallet. Regeringens beslut om SKB:s program ger inte ett entydigt utsagt stöd för den pågående lokaliseringsprocessen. skickade emellertid miljöministern ett brev till aktionsgruppen , med en försäkran om att inte kommer att bli aktuellt för kommande slutförvaring av kärnavfall. Ett utmärkt och tydligt besked. I brevet skriver miljöministern också följande: SKB gör förstudier i sex kommuner och kommer på basis av dessa resultat att hos begära tillstånd att göra detaljstudier i två av dem. 2007 kommer att ta ställning till vilken av de två som blir platsen för slutförvar av kärnbränsle. Den av ministern beskrivna processen och tidsplanen har inte redovisats för de aktuella förstudiekommunerna eller andra aktörer i kärnavfallsprogrammet. Regeringen har ett speciellt ansvar för att det ska bli en tydlig och bra beslutsprocess. Det är också viktigt att den ansvarige ministern har en dialog med de lokalt folkvalda och andra som engagerar sig i denna fråga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern följande: Hur ser regeringens tidsplan vad gäller beslutsprocessen och lokaliseringsarbetet ut?
fr · GN11665 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:665 av () till utbildningsminister om kunskap om tungmetaller under läkarutbildningen Många människor har drabbats av reaktioner som av allt att döma härrör sig från tungmetaller. Detta har bl.a. annat lett till att vi i fattat beslut om att amalgamet som tandfyllnadsmaterial bör upphöra. Vi har fått rapporter om att människor känner sig kränkta och nonchalerade när man besöker läkare och känner oro över att deras symtom kommer från tungmetaller. Enligt uppgift är också kunskapen bland våra svenska läkare bristfällig inom detta område och det gör att många upplever otrygghet. För att ställa rätt diagnos måste kunskapen vara så god som möjligt. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att se till att ordentlig kunskap ges under läkarutbildningen vad gäller tungmetallernas påverkan på kroppen?
fr · GN11666 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:666 av () till statsrådet om underhållsstödet infördes ett nytt system för underhållsstöd med den goda avsikten att tydliggöra båda föräldrarnas ekonomiska ansvar för sina barn. Fr.o.m. den 1februari ändrades reglerna för hur återbetalningsbeloppet i underhållsstödet beräknas. Underhållsskyldiga med låga inkomster fick ekonomiska lättnader och därmed bättre förutsättningar att fullgöra sina skyldigheter. fick underhållsskyldiga med normala inkomster och många barn stora höjningar, i vissa fall . De flesta delar nog uppfattningen att varje underhållskyldig ska ta ett ekonomiskt ansvar för sina barn, men de kraftiga höjningarna av återbetalningsbeloppet har resulterat i att många inte kan fullgöra sitt ansvar mot barnen. I stället har de hamnat i en svår ekonomisk situation och får leva under existensminimum, och till slut hamnar ärendet hos kronofogden för indrivning. Från enskilda, men även från handläggare på , får vi nu signaler om att detta är ohållbart och knappast kan ha varit avsikten. Regeringen har tidigare aviserat en översyn av de familjeekonomiska stöden, vilket jag varmt välkomnar. Men utredningar tar tid @ och drabbas enskilda mycket svårt av de genomförda förändringarna i underhållsstödet. Min fråga till statsrådet blir därför: Avser statsrådet att ta några initiativ till förändringar i underhållssystemet utöver den aviserade familjeekonomiska översynen?
fr · GN11667 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:667 av () till kulturminister om Unescokonventionen om kulturegendom har vi i massmedier fått ta del av uppgifter om en omfattande smuggling av kulturföremål från andra länder och inte minst därmed sammanhängande anskaffning av föremål till bl.a. svenska museer. Om svenska museer förvärvar föremål på detta ansvarslösa sätt är det förstås oacceptabelt, främst därför att inköpen indirekt finansierar fortsatt rovgrävning av forntida gravplatser, tempel och andra historiska lämningar @ inte sällan i fattiga och krigshärjade länder. Det finns två internationella konventioner som syftar till att begränsa handeln med gravplundrade, stulna och illegalt exporterade kulturföremål. Den ena är konvention om förbud mot och förhindrande av olovlig import, export och överföring av äganderätt avseende kulturegendom . Den andra är Unidroits konvention om stulna eller illegalt exporterade kulturföremål . Ingen av dessa konventioner har ratificerats av . Med anledning av detta vill jag fråga kulturministern varför varken Unescokonventionen eller Unidroits konvention skrivits under av .
fr · GN11668 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:668 av () till kulturminister om smuggelgods på museer har vi i massmedier fått ta del av uppgifter om en omfattande smuggling av kulturföremål från andra länder och inte minst därmed sammanhängande anskaffning av föremål till bl.a. svenska museer. Om svenska museer förvärvar föremål på detta ansvarslösa sätt är det förstås oacceptabelt, främst därför att inköpen indirekt finansierar fortsatt rovgrävning av forntida gravplatser, tempel och andra historiska lämningar @ inte sällan i fattiga och krigshärjade länder. Det finns två internationella konventioner som syftar till att begränsa handeln med gravplundrade, stulna och illegalt exporterade kulturföremål. Den ena är konvention om förbud mot och förhindrande av olovlig import, export och överföring av äganderätt avseende kulturegendom . Den andra är Unidroits konvention om stulna eller illegalt exporterade kulturföremål . Ingen av dessa konventioner har ratificerats av . Med anledning av detta vill jag fråga kulturministern vad regeringen avser att göra för att förhindra att smuggelgods återfinns på museer i .
fr · GN11669 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:669 av () till jordbruksminister om jämställdhet vid universitet och högskolor Hur står det egentligen till med jämställdheten på våra skolor? På många högskolor och universitet runtom i landet är det vanligt med sexuella trakasserier från lärare och annan personal gentemot elever. är dessa elever rättslösa. Hade studenten i stället varit anställd och omfattats av arbetslagstiftningen, där bl.a. jämställdhetslagen ingår, skulle studenten kunna vända sig till domstol för att få sin sak prövad. För studenten finns det däremot ingen instans dit hon/han kan vända sig för att få sin sak prövad. Det är upp till högskolans och dess lednings godtycklighet om högskolan i egenskap av arbetsgivare vill driva vidare ärendet i t.ex. personalansvarsnämnden. Varför ska det vara skillnad på studenternas och arbetstagarnas möjlighet att få upprättelse? Regeringen har vid ett flertal tillfällen konstaterat att sexuella trakasserier i arbetslivet inte kan accepteras. Man kan fråga sig om inte även studenter borde omfattas av detta skydd. Men jämställdhetslagen omfattar inte studenter och doktorander utan doktorandtjänst utan endast arbetsplatser, och skolan anses inte vara en arbetsplats för eleverna. Med anledning av detta vill jag fråga ministern: Avser minister verka för en lagändring så att även studenter omfattas av jämställdhetslagen?
fr · GN11670 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:670 av () till statsrådet om Statsrådet har meddelat att regeringen har för avsikt att föreslå förändringar i den kommunala planprocessen. Regeringen planerar bl.a. att förenkla planprocessen och minska antalet instanser för överklaganden. Detta kan av många uppfattas som en urholkning av rättsskyddet för den enskilde. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att den enskildes rätt till överklagande ska förbli oförändrad vid en eventuell förenkling av den kommunala planprocessen?
fr · GN11671 · 2000-03-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:671 av () till miljöminister om ekdöd Enligt uppgift börjar ett nytt miljöhot växa fram. Det gäller våra ekskogar. Alltfler ekar dör utan att orsaken är klarlagd. Detta är allvarligt ur flera perspektiv. rikedom i form av skog är unik både ur ett ekologiskt och ekonomiskt perspektiv. I mitt hemlän, län, finns industrier som är helt beroende av tillgång till ek. Ett sådant är Kährs i som tillverkar golv. Snabba insatser krävs för att kartlägga orsakerna till problemet och söka åtgärda dem. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till miljöministern: Avser regeringen vidta några åtgärder för att råda bot på de problem som finns vad gäller ekdöden?
fr · GN11672 · 2000-03-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:672 av () till utrikesminister om avkriminalisering av homosexualitet i är medlem av . Som ett villkor för medlemskap uppställdes dock kravet att skulle avskaffa totalförbudet mot homosexualitet i strafflagen. Trots flera förslag från den rumänska regeringen har det rumänska parlamentet alltid vägrat att leva upp till sina åtaganden inför medlemskapet. Det rumänska parlamentet beslutade i stället 1996 att anta en skärpning av den befintliga lagstiftningen. Beslutet strider mot all europeisk rättstradition och ger klara indikationer till fortsatt diskriminering och förföljelse av landets homosexuella. Mot bakgrund av detta vill jag fråga vilka initiativ regeringen har tagit i för att förmå att avkriminalisera homosexualitet.
fr · GN11673 · 2000-03-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:673 av () till justitieminister om revidering av EU:s dataskyddsdirektiv har i hävdat att lagstiftningen till skydd för den personliga integriteten bör vara teknikoberoende. Vi har också krävt att regeringen med kraft verkar inom EU för att EU:s omoderna dataskyddsdirektiv revideras eftersom det bl.a. inriktas på hantering av personuppgifter @ inte ingripande mot missbruk av sådana uppgifter. framförde i ett tillkännagivande till regeringen vid förra (bet. 1998/99:KU15) att intensifierade åtgärder borde vidtas för att åstadkomma en lagstiftning som syftar till att ingripa mot missbruk av personuppgifter och inte mot själva hanteringen och att regeringen därför med kraft bör verka inom EU för att en revidering sker av dataskyddsdirektivet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder som regeringen har vidtagit inom EU för att dataskyddsdirektivet ska komma att revideras.
fr · GN11674 · 2000-03-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:674 av () till näringsminister om E6 klar till 2007 Hela E6 genom ska vara klar som fyrfältsväg . Det beskedet lämnade näringsministern vid ett trafikseminarium i . vågade näringsministern inte lova att vägen skulle vara färdig utan målet var att alla byggen skulle vara klara eller "påbörjade" . Vilket besked är det som gäller?
fr · GN11675 · 2000-03-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:675 av () till socialminister om radonskador via vattenverk Att på alla sätt förebygga sjukdom och ohälsa är viktigt av såväl humanitära som ekonomiska skäl. kom det larmsignaler om att halterna av radongas i många vattenverk är upp till 100 gånger högre än Arbetarskyddsstyrelsens gränsvärde på arbetsplatser. I t.ex. har uppmätt luft. Gränsvärdet för sanitär olägenhet är . Radongas kan skada lungvävnaderna och bedömer att ca 900 personer avlider i lungcancer till följd av radon. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förebygga att människor skadas av radon via vattenverk?
fr · GN11676 · 2000-03-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:676 av () till utbildningsminister om utbildningsplatser för läkare i allmänmedicin Behovet av och efterfrågan på läkare med allmänspecialistkompetens ökar alltmer. Många landsting lyckas inte få utannonserade platser tillsatta. meddelas att antalet nyutbildade läkare med allmänspecialistkompetens är rekordlågt. Dessutom är nuvarande utbildningsplatser för läkare i allmänmedicin otillräckliga för att täcka framtida behov. har också uttryckt farhågor för att detta kommer att medföra brist på läkare . Vad avser utbildningsministern vidtaga för åtgärder för att säkra tillgången till läkare ?
fr · GN11677 · 2000-03-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:677 av () till näringsminister om vägarnas standard i Alltfler larmrapporter kommer om att vägarnas standard i försämras. I första hand är det åkarna som drabbas genom att de inte kan använda vägnätet. Åkarnas tunga lastbilar står stilla i hela med förödande förluster som ibland innebär nedläggning eller konkurs. En sådan utveckling är katastrofal för ett redan hårt drabbat landskap. I längden drabbas också andra delar av näringslivet. I just vet vi om att det finns många underleverantörer till exportindustrin. Kan inte deras produkter ta sig fram så kan delar av stora industrier lamslås. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Avser regeringen att avsätta medel så att standarden på vägarna i kan säkras så att näringslivet inte riskerar att drabbas av störningar i produktionen?
fr · GN11678 · 2000-03-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:678 av () till statsrådet om broavgifter Om ungefär öppnas för trafik. På båda sidor pågår ett intensivt arbete för att kunna utnyttja de positiva effekterna av de ökade möjligheterna till samverkan. Bl.a. pågår en utveckling av samverkan mellan universitet och högskolor på båda sidorna om . Ett syfte är att de olika organen för högre utbildning ska kunna komplettera varandra för höja kvaliteten på utbildningen. Det är nu bekant att ett månadskort för kollektivtrafiken över kommer att betinga en avgift på 1400kr. Detta kan jämföras med avgiften på månadskortet inom på 450kr. Månadsavgiften för är bestämd bl.a. med utgångspunkt från den föreskrivna mycket korta avskrivningstiden och konkurrensneutralitet i förhållande till färjetrafiken mellan och . En månadskostnad av denna storlek kommer att innebära ett hinder för pendling för bl.a. studenter och därmed motverka den eftersträvansvärda integrationen av verksamheter i regionen. Min fråga till statsrådet är: Vilka initiativ avser samarbetsministern vidtaga för att möjliggöra en lägre avgift för kommunikationen över ?
fr · GN11679 · 2000-03-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:679 av () till statsrådet om tillämpning syftar till att garantera att var och en som ansöker om asyl i någon medlemsstat ska få sin asylansökan prövad och att en asylsökande inte sänds från en medlemsstat till en annan utan att någon stat anser sig ha ansvar för prövningen. har anslutit sig till konventionen. Den 2juni 1998 överlämnade ett ärende till regeringen för avgörande. Ärendet avser huruvida ska tillämpas för bosniska medborgare som kommer från , som också har anslutit sig till konventionen. I avvaktan på regeringens beslut är samtliga ärenden som berör vilande. saknar de asylsökande rätt till offentligt biträde, rätt till att ansöka om arbete och rätt till undervisning i svenska. vägrar att under regeringens prövotid företa anknytningsutredningar i de fall där är tillämplig. Detta skapar en outhärdlig situation för de asylsökande. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet när ett beslut i sakfrågan kan förväntas.
fr · GN11680 · 2000-03-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:680 av () till miljöminister om radonhalt i vattenverk Radon, dvs. uran som sönderfallit till radium vilket därefter sönderfallit till radongas, finns överallt i marken. Gasen sönderfaller i radioaktiva metallatomer. Vid sönderfallet bildas strålning. Att andas in radongas kan skada oskyddade celler i människokroppen. Farligheten för människor är beroende av strålningsgraden och exponeringstiden. Därför finns gränsvärden för bostäder (/kbm luft respektive för lägenheter byggda ) och för arbetsplatser (/kbm luft). Enligt tidningen beräknas 900 miljoner människor dö i lungcancer relaterad till radon. Regeringens miljömål innebär därför en allmän sänkning till gränsvärdet /kbm luft. Samma tidning redovisar också att halten i flera vattenverk överstiger gränsvärdet för arbetsplatser med upp till 100 gånger! har hittat värden på över /kbm luft. Min fråga blir därför: Vad avser miljöministern vidta för åtgärder för att minska radonhalten i vattenverk?
fr · GN11681 · 2000-03-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:681 av () till statsrådet om IT-företag och kollektivavtal Den kraftiga expansion, som har skett inom IT-sektorn och som lett till att är en av nationerna i framkant av utvecklingen är mycket glädjande. Tyvärr finns inom företagsledningarna för många av dessa företag en mycket dålig kunskap om svenska arbetmarknadslagar och svensk arbetsmarknadstradition. Det finns företag, som kameraövervakar sina anställda och det finns företag, som erbjuder sina anställda bonus om de inte kollektivansluter sig, vilket leder till en direkt lönediskriminering mot de kollektivanslutna. Det verkar, som dessa avarter är vanligast förekommande i callcenter-sektorn och i företag, som utlokaliserat sig, med företagsstöd från det allmänna, till orter med hög arbetslöshet. Anställda måste stå ut med olika typer av missförhållanden eftersom alternativ sysselsättning saknas. Staten hjälper inte upp situationen genom att t.ex. ge etableringsstöd till företag, som saknar kollektivavtal. Jag anser att det är ett minimikrav att ett företag, som erhåller skattemedel, ställer upp på de regler som vi har etablerat i , som ett skydd för de anställda. Därför vill jag fråga statsrådet: Avser regeringen att föreslå sådana förändringar, så att skattemedel i form av företagsstöd, inte går till företag som saknar kollektivavtal?
fr · GN11682 · 2000-03-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:682 av () till näringsminister om färdtjänsten Den nya lagen om färdtjänst har varit i kraft sedan den 1januari 1998. Lagändringen har medfört vissa allvarliga försämringar. Ett exempel är att rätten att ha med ledsagare på resorna inskränkts i stor utsträckning. En sådan restriktiv tolkning ställer till problem för exempelvis synskadade. Många synskadade men också andra funktionshindrade är beroende av en ledsagare för att komma dit man ska sedan man klivit ur taxin. Man bör i detta sammanhang se till hela reskedjan och inte bara till själva bilresan. Därutöver har även personer med medicinska funktionshinder fått det sämre. Enligt uppgift kan orsaken vara att det i den nya lagen saknas en paragraf om vad som kan anses vara "skälig levnadsnivå" som det saknas en gransknings- eller tillsynsmyndighet för färdtjänsten. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att färdtjänstlagen ska fungera som ursprungligen avsett?
fr · GN11683 · 2000-03-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:683 av () till näringsminister om den småskaliga elproduktionens framtid När elmarknaden avreglerades infördes ett tillfälligt stöd till de småskaliga elproducenterna. fick i uppdrag att undersöka elhandelbolagens intresse av den småskaliga elkraften. Den småskaliga elkraften kommer från 500 vindkraft och 1200 vattenkraftverk som tillsammans producerar 1,av landets totala elproduktion. Undersökningen visar att intresset för att köpa el från småskaliga producenter är litet. Följden har blivit att de inkomna anbuden inte täcker avsättningen för all producerad el. Oron för framtiden växer bland producenterna. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att säkerställa att denna miljövänliga inhemska elproduktion inte slås ut på grund av konkurrens från t.ex. importerad kolbaserad elkraft när stödet upphör ?
fr · GN11684 · 2000-03-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:684 av () till utbildningsminister om kränkningar vid universitet och högskolor I den 7mars 2000 skriver , SFS i ett öppet brev till jämställdhetsminister och utbildningsminister att "Studenter vid universiteten som trakasseras sexuellt, inte tas på allvar." Man riktar skarp kritik mot hur "skyddslösa" utsatta studenter blir. Man tar också i artikeln upp att det är upp till högskolan att driva ärendet vidare och ser det som mycket olyckligt då "kollegor sitter och bedömer kollegor". Man uppskattar att endast 5@10% av de drabbade vågar anmäla, att det ofta slutar med att den utsatta studenten byter skola. Enligt ett pressmeddelande från utbildningsminister där han kommenterar det öppna brev som SFS publicerat väljer att inte svara på SFS önskan nämligen att även studenter ska omfattas av jämställdhetslagen. gäller lagen endast arbetslivet. Om detta svarar inte någonting. Tyvärr ser det ut så att dagens åtgärder inte räcker för att tillräckligt ge alla studenter en trygg och fri studiesituation. Utifrån detta blir min fråga: På vilket sätt avser utbildningsministern att trygga studenternas livssituation så att kränkningar och trakasserier inte förekommer på landets universitet och högskolor.
fr · GN11685 · 2000-03-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:685 av () till näringsminister om Vid Europeiska rådets möte i antogs ett antal åtaganden. Ett av dessa (14) var den för infrastrukturen i viktiga utbyggnaden av den s.k. Nordiska triangeln. Vid uppföljningar som görs av kommissionen beträffande dessa Trans-Europeiska-Nätverk (de s.k. TEN-projekten) konstateras att inte fullgör sina åtaganden. Det påverkar bl.a. de nödvändiga kapacitetsförstärkningarna av och E4:an @ för att nu inte ånyo nämna den för landets export och import så viktiga delen av Malmö@Trelleborg. Vilka åtgärder avser stadsrådet vidta för att åtagandena när det gäller detta för och för så angelägna infrastrukturprojekt inte ytterligare fördröjs utan fullgörs?
fr · GN11686 · 2000-03-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:686 av () till kulturminister om public service-televisionens integritet hålls den 13maj i arrangerat av . Inför tävlingen har en speciell webbsajt satts upp av och tidningen . Överst på sidan står att "och presenterar 2000". Sedan möts man av reklam för ett kosmetikföretag och artiklar från tidningen , blandat med information om tävlingen. Det är möjligt att denna mediesatsning ligger inom lagens råmärken, men den är inte bra för det. Det är en grundläggande integritetsfråga för public service-televisionen att den ska stå fri från kommersiella intressen. Det kan ifrågasättas om det ska vara uppgift att gå ut i etern. Mot bakgrund av detta vill jag fråga: Avser kulturministern verka för förtydliganden inom radio- och TV-lagen så att ett liknande förfarande inte blir möjligt ?
fr · GN11687 · 2000-03-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:687 av () till miljöminister om vilda djur och äventyrsturister Isbjörnar är fridlysta och får inte jagas utom inom inuiternas territorier. Även om isbjörnen inte är utrotningshotad är populationen ändå liten vilket gör den sårbar. Därför är isbjörnsjakt noga internationellt reglerad och förbjuden utanför inuiternas områden. I de länder där isbjörnen finns (, , och ), är tjuvjakt belagd med stränga straff. blev två svenskar på väg över mot attackerade av två isbjörnar, vilket resulterade i att en av isbjörnarna blev skadskjuten. Ytterligare tre svenskar kommer att påbörja sin resa mot och det är troligt att även de stöter på vilt. Extremsporter och äventyrsresor är någonting som växer kraftigt. Detta har resulterat i att områden i världen som tidigare på grund av extrema klimatförhållanden förblivit näst intill orörda, står inför en ny form av exploatering. Det kommer troligtvis att finnas fler svenskar och människor med andra nationaliteter som på sin färd mot stöter på isbjörn. Det är viktigt att det skapas internationella överenskommelser och riktlinjer runt den här sortens extremsporter och äventyrsresor så att den vilda faunan inte hotas. Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att förhindra att vilda djur, som t.ex. isbjörnar kommer till skada, till följd av äventyrsturister?