ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12967 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:967 om kartläggning av komplementära och alternativmedicinska behandlingsformer har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att en kartläggning av komplementär- och alternativmedicinska behandlingsformer kommer till stånd. Jag vill inledningsvis peka på att det pågår en utveckling där den traditionella hälso- och sjukvården visar ett ökande intresse för att skaffa sig kunskaper om alternativa behandlingsformer. Medvetenheten ökar om att många människor söker sig till dessa behandlingsformer, ofta i kombination med att de vänder sig till den vanliga hälso- och sjukvården. För ett bra omhändertagande av dessa patienter krävs kunskaper och en öppen attityd hos hälso- och sjukvårdspersonalen. Därför är det positivt att hälso- och sjukvårdspersonal i ökad utsträckning får undervisning om alternativmedicin i sin grundutbildning. Inom forskningen på detta område har också ett samarbete vuxit fram mellan hälso- och sjukvården och den alternativa medicinen. som jag ser positivt på denna utveckling mot en större öppenhet och förbättrad dialog vill jag betona vikten av att höga kvalitetskrav ställs på de komplementära och alternativa behandlingsformerna och att uppföljning sker inom dessa likaväl som inom den etablerade hälso- och sjukvården. Detta förutsätter en systematisk vetenskaplig dokumentation av de alternativa behandlingsmetoderna och jag har intrycket att den insikten också i huvudsak finns bland dem som utövar alternativmedicin. anser jag inte att det föreligger behov av att regeringen tar initiativ till någon särskild kartläggning av komplementära och alternativa behandlingsformer. Däremot följs området fortlöpande, både i och inom .
frs · GN12968 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:968 om bristfälliga rättsintyg har frågat justitieminister vilka åtgärder hon avser vidta för att standarden på rättsintygen ska förbättras. Eftersom jag är den inom regeringen som ansvarar för hälso- och sjukvården besvarar jag frågan. Ett rättsintyg kan ha flera funktioner. Det kan bl.a. utgöra en del av förundersökningen och ligga till grund för beslut om åtal. Det är därför självklart mycket viktigt att standarden på de rättsintyg som utfärdas är god. Enligt förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område är en läkare eller tandläkare som är verksam inom den offentligt bedrivna hälso- och sjukvården skyldig att, i den omfattning övriga skyldigheter i yrkesutövningen inte hindrar det eller det annars inte finns särskilda skäl däremot, utföra undersökningar och ge utlåtande över dessa på begäran av bl.a. domstol, åklagarmyndighet eller polismyndighet. Den som i sin yrkesverksamhet utfärdar ett intyg om någons hälsotillstånd eller vård ska utforma detta med noggrannhet och omsorg. , som är tillsynsmyndighet över hälso- och sjukvården och dess personal, har meddelat föreskrifter för hälso- och sjukvårdspersonalen om avfattande av intyg m.m. (SOSFS 1981:25). Av föreskrifterna framgår bl.a. att uttalandena i ett intyg ska vara så fullständiga och otvetydiga som möjligt och att de bör göra det möjligt för mottagaren att själv bilda sig en uppfattning om förhållandena. I intyg som riktar sig till personer som inte kan förväntas vara insatta i medicinskt fackspråk ska svenska uttryckssätt användas så långt som möjligt. När det gäller rättsintygen så utfärdade dessutom, i samråd med , och samt efter hörande av , allmänna råd om rättsintyg vid utredning av vålds- och sexualbrott (SOSFS 1997:5). De allmänna råden innehåller en beskrivning av rättsintygens funktion, vem som är skyldig att avge sådana samt frågor om sekretess m.m. Råden innehåller också en utförlig beskrivning av utformningen av ett rättsintyg. har prövat ett alternativt sätt att höja standarden på rättsintygen genom att kontraktera läkare i och . Man har gett dem särskild utbildning och därefter kontinuerligt stöd från den rättsmedicinska avdelningen i . Den utvärdering som gjorts har visat att målet att få en god standard på de rättsintyg som dessa läkare utfärdat har nåtts. Utöver dessa åtgärder förutsätter jag att i sitt tillsynsarbete uppmärksammar frågan och om det föreligger behov överväger insatser för att åstadkomma förbättringar.
frs · GN12969 · 2000-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:969 om ljuddämpare på jaktvapen har frågat mig om regeringen avser att föreslå en ändring av regelsystemet så att ljuddämpare som reducerar ljudet till kan användas på jaktvapen för att förebygga hörselskador. Enligt vapenlagen krävs tillstånd för innehav av ljuddämpare. Skälet till att tillståndsplikt infördes var bl.a. att motverka olaga jakt med hjälp av vapen försedda med sådan utrustning. Ljuddämpare är vidare eftertraktade i vissa kriminella kretsar. Enligt vapenförordningen får tillstånd för ljuddämpare meddelas till skydd för hälsa eller miljö vid jakt och målskjutning om det är särskilt påkallat. För innehav av ljuddämpare för jaktändamål som reducerar ljudet så att det blir lägre än krävs tillstånd av både polismyndighet och . Enligt den praxis som tillämpas kan tillstånd för ljuddämpare exempelvis ges om en jägare redan har en hörselskada som riskerar att förvärras. Enligt allmänna råd bör tillstånd däremot inte meddelas för att förebygga uppkomsten av hörselskador. Som påpekar i sin fråga torde en ljuddämpare som reducerar ljudet till inte medföra att vapnets skottljud blir så lågt att det skulle underlätta olaga jakt i någon större utsträckning. Däremot minskar risken för hörselskador redan vid den nivån. Jag delar därför uppfattning att det finns anledning att analysera förutsättningarna för att använda ljuddämpare som reducerar ljudet till för att förebygga hörselskador. Inom pågår ett sådant arbete. Jag avvaktar resultatet av detta arbete och är därför inte beredd att nu ta ställning till den fråga som ställts.
frs · GN12970 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:970 om handeln med levande djur de har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att det, när det gäller handel med och transport av levande djur, i regler och lagar förs in ett moment av moral och respekt för djuren. beslutade EU:s jordbruksministrar om nya regler för djurtransporter inom EU. Då motsatte jag mig dessa regler därför att jag inte tyckte de var tillräckligt långtgående. Jag hoppades ändå att vi inte skulle behöva se fler filmer med övergrepp under djurtransporter. Trots måste vi emellertid konstatera att djur plågas och får utstå lidande i samband med bl.a. transporter. Det beror på att de bestämmelser som finns inte alltid följs. Det är därför ytterst viktigt att de nationella kontrollerna av djurtransporter fungerar tillfredsställande och att noga övervakar medlemsstaternas efterlevnad av bestämmelserna. har deltagit aktivt och lagt fram konstruktiva förslag till förbättringar av djurskyddet vid arbetet med nya direktiv och förordningar. Vi fortsätter att i alla relevanta sammanhang försöka påverka övriga EU till ytterligare begränsningar av långa djurtransporter och till att kontrollen och tillsynen av dessa ökar. Jag har uppmanat alla de övriga jordbruksministrarna att ta del av den aktuella filmen så att vi på det kommande ministerrådsmötet kan diskutera frågan om djurtransporter. Tillsammans måste vi finna en lösning på problemet med de brister som finns när det gäller hur bestämmelserna om transport av levande djur efterlevs.
frs · GN12971 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:971 om vedpannor har frågat mig om jag är beredd att införa en skrotningspremie på vedeldade villapannor för att fasa ut den äldre och mer miljöfarliga delen av beståndet. En stor del av vedeldningen sker i äldre vedpannor, som har en sämre rening av utsläppen än nyare, miljötestade vedpannor. Utsläppen från de äldre pannorna kan dock minskas genom installation av s.k. ackumulatortankar. Inom ramen för de lokala investeringsprogrammen har cirka tio kommuner beviljats bidrag för att på olika sätt minska utsläppen från vedeldningen, bl.a. genom ekonomiskt stöd till investeringar i ackumulatortankar. Jag är medveten om att vedeldningen står för en relativt stor andel av utsläpp med negativ effekt både på hälsa och miljö och att det lokalt kan vara ett stort miljöproblem. har på uppdrag av regeringen tagit fram ett underlag för att utfärda generella föreskrifter för småskalig vedeldning. Uppdraget har redovisats för regeringen och frågan bereds inom . Jag är därför inte beredd att nu ta ställning till frågan om skrotningspremier.
frs · GN12972 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:972 om teckningstiden för Teliaaktier har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ge allmänheten möjlighet att noggrant överväga köp av aktier i . Ingen kan vara ovetande om att staten avser att börsintroducera och sälja aktier i bolaget. Intresset har varit mycket stort. Inom någon dag, alltså vid anmälningstidens början kommer samtliga hushåll i att få en informationsbroschyr med alla nödvändiga uppgifter. Medieintresset är redan stort och det kommer att bli lätt att få erforderlig information. Teckningstiden ligger helt i linje med den praxis som råder på marknaden för större introduktioner.
frs · GN12973 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:973 om stöd till företagande i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att underlätta företagandet i . Jag vill först och främst poängtera att regeringen har vidtagit och avser att vidta en rad åtgärder för att underlätta företagandet generellt i . Bland de planerade åtgärderna kan nämnas tillskapande av bättre myndighetsinformation till blivande och befintliga företagare, ett intensifierande av regelförenklingsarbetet och åtgärder för att öka IT-kompetensen i småföretag. En annan viktig åtgärd är införandet av de regionala tillväxtavtalen genom vilka bl.a. företagsinriktade åtgärder samordnats och det regionala inflytandet över näringspolitiken ökat. Genom dessa åtgärder stimuleras även företagandet i . kommer dessutom att inom ramen för två av EG:s strukturfondsprogram, Mål2 Öarna och Interreg IIIA Skärgården, kunna tillgodogöra sig medel för olika former av utvecklingsåtgärder. Programmen kan totalt beräknas medverka till insatser för sammanlagt , varav en del kan förväntas tillfalla näringslivsinriktade utvecklingsprojekt i . Som nämner har regeringen även vidtagit andra åtgärder specifika för . beslutades t.ex. om ett program tillsammans med och berörda kommuner som uppgår till under perioden 1998@2000. Regeringen bidrar härav med för att täcka vissa initialkostnader i samband med utlokaliseringar av statliga myndigheter och andra offentliga verksamheter. Åtgärderna beslutades när det stod klart att skulle dra in lotsutkikarna vid Landsort, och Söderarm. Övriga medel ska användas till generella utvecklingsinsatser för att stimulera företagandet och boendet i skärgården. Beträffande frågan om att ställa mark, byggnader och övrig egendom i statlig ägo till förfogande för ändamål av regionalpolitisk betydelse i är min uppfattning att så redan sker. I övrigt hänvisar jag till som har huvudansvaret för dessa frågor. Jag vill avslutningsvis poängtera att min avsikt är att även fortsättningsvis arbeta för att skapa ökade möjligheter för företagande i hela . Tillsammans med de särskilda åtgärder jag nu har redovisat är jag övertygad om att har goda framtidsutsikter. Jag kommer givetvis att följa utvecklingen med intresse.
frs · GN12976 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:976 om fotbollskontrakt för tonåringar har frågat mig vad jag har gjort för att förhindra att mycket unga pojkar i vårt land lockas till att skriva kontrakt med fotbollsklubbar i övriga . Jag delar uppfattning att det är en oroande utveckling om många unga pojkar lämnar för en osäker framtid i ett annat land. Det finns ingen möjlighet att på rättslig grund förbjuda en sådan utveckling. I de fall pojkarna är omyndiga krävs emellertid vårdnadshavares medverkan. Jag förutsätter att vårdnadshavarna i dessa fall överväger konsekvenserna av att ingå sådana avtal. Det är angeläget att svensk fotboll arbetar aktivt för att stödja unga talanger på olika sätt så att de väljer att utvecklas i sin egen takt i sitt hemland. Jag vet att också arbetar med denna inriktning. Exploatering av unga idrottsutövare är en fråga som även diskuteras inom EU. För mig som svensk idrottsminister är det därför viktigt att denna fråga får en ökad uppmärksamhet på såväl nationell nivå som inom det europeiska samarbetet.
frs · GN12978 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:978 om har frågat mig på vilket sätt jag avser att åtgärda problemen inom . Jag vet att det finns allvarliga köproblem. Ansvaret för att driva bolaget ligger på dess styrelse och ledning. Jag har fått uppgifter från den verkställande direktören att stora extra insatser görs på de ställen där köerna är stora. Jag besvarade i går en interpellation om avregleringsfrågan. Där svarade jag att bortsett från köproblemen fungerar den svenska formen för fordonskontroll väl och någon ändring av formerna är inte aktuell.
frs · GN12979 · 2000-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:979 om aktivitetsgarantin har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att aktivitetsgarantin ska kunna införas med full kraft från . Verksamheten är nu under uppbyggnad och det pågår pilotverksamhet i alla län på drygt 50 arbetsförmedlingar. , , var det knappt 1000 personer som deltog i pilotverksamheten. Erfarenheterna är bra och det finns, enligt AMS, goda förutsättningar för att verksamheten ska komma i gång med stor kraft . Enligt AMS föreligger inte någon risk för "förseningar" från något län. Varje länsarbetsnämnd har satt upp mål för hur stor del av de långtidsinskrivna som ska finnas verksamma i aktivitetsgarantin och planerar för ett genomförande enligt planerna fr.o.m. augusti. Utgifterna för kringkostnadsmedel belastar samma anslagspost som köp av utbildning, otraditionella medel, m.m. Det är riktigt som säger att vissa län aviserat att denna anslagspost riskerar rymma en för liten del av det totala anslaget för att de ska kunna köpa planerade utbildningsplatser och hålla en hög nivå på aktivitetsgarantin. Däremot finns det totalt sett inte någon brist på medel inom . Denna fråga är nu föremål för diskussion mellan regeringen och AMS och det är nu för tidigt att säga om någon förändring behövs. Jag har därför inga avsikter att vidta några ytterligare åtgärder för att aktivitetsgarantin ska kunna införas med full kraft .
frs · GN12980 · 2000-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:980 om FN-uppdrag i fattiga länder har frågat om hur regeringen arbetar för att höja kvaliteten på FN:s internationella fredsbevarande insatser. Det är viktigt att de trupper som ställs till FN:s förfogande för deltagande i fredsbevarande missioner har adekvat utbildning och är korrekt utrustade. FN ersätter de truppbidragande länderna i pengar, men det är de truppbidragande nationernas ansvar att se till att de soldater som skickas ut i FN-tjänst har den rätta utbildningen och utrustningen. har ingen egen militär kapacitet och bör inte heller ha det. I stället är FN:s förmåga att organisera fredsfrämjande insatser beroende av möjligheten att använda medlemsstaternas militära förmåga. FN arbetar dock ständigt för att utveckla gemensamma normer vad avser kompetenskrav. FN har bl.a. en särskild enhet, Lessons Learned Unit, som koncentrerar sig på att studera pågående och avslutade fredsfrämjande insatser i syfte att dra lärdom av de insatser som varit framgångsrika och göra förändringar utifrån de fall där problem uppstått. I detta arbete har och övriga nordiska länder tagit ett stort ansvar genom att bidra med såväl kunskap som finansiellt stöd. I detta sammanhang kan också nämnas att tagit initiativ till att inbjuda FN:s generalsekreterare till samtal med EU om hur samarbetet mellan EU och FN kan stärkas och fördjupas. Det är korrekt att vissa medlemsstaters uteblivna betalningar till FN påverkar organisationens förmåga att arbeta effektivt på det fredsfrämjande området. har FN exempelvis svårt att betala ut ersättning till de länder som bidrar med trupp till olika fredsbevarande insatser. arbetar tillsammans med övriga EU-länder för att förmå de länder som är skyldiga FN pengar att villkorslöst och så snabbt som möjligt betala sina skulder. arbetar också aktivt med utbildningsinsatser. Vid , Försvarsmaktens organisation för utbildning inom internationell fredsfrämjande verksamhet, organiseras ett tjugotal kurser och flera seminarier. Dessa utbildningar har vunnit internationellt erkännande och deltar ett stort antal utländska elever. Svenska utbildningsinsatser kan sägas vara en exportvara eftersom svenska officerare och civilpoliser deltar i och leder satsningar på andra håll i världen, inte minst i södra . har även bidragit finansiellt; ett exempel är den omfattande fredsfrämjande övningen Blue Crane i till vilken bidrog med ca utöver ett antal instruktörer. Ett annat exempel är den civilpolisutbildning som ägde rum i . Kursen var upplagd efter samma modell som den svenska civilpoliskursen UNPOC @ United Nations Officers Course @ som organiseras av . Instruktörerna vid kursen i kom bl.a. från och kostnaderna för genomförandet delades mellan , och .
frs · GN12981 · 2000-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:981 om demokrati i har frågat mig på vad sätt regeringen tänker stödja de demokratiska krafter som tydligt visar att de inte accepterar den nuvarande regimens handlande i . Belgradregimens repression mot de demokratiska krafterna i blir allt brutalare. Den 17maj övertog jugoslavisk polis den största oberoende i , och stängde tre andra oberoende medier i samma byggnad. De protestdemonstrationer som sedermera runtom i organiserats av framför allt studentrörelsen har bemötts med en blandning av arresteringar och rent våld. Regeringen ser mycket allvarligt på Belgradregimens ökade repression. UD kallade upp ambassadör för att klargöra detta. Förhoppningsvis är den eskalering vi bevittnar ett tecken på desperation från Milosevićs sida, en insikt om att hans dagar är räknade. arbetar för en demokratisering av , såväl bilateralt som via EU. Stödet genom Sida till demokrati och mänskliga rättigheter i uppgick till , och uppgår till ungefär samma summa . Huvuddelen av stödet kanaliseras via och Centrum. Inom EU och även inom för sydöstra diskuteras nu aktivt vad mer som kan göras. Ett möte på temat stöd till serbiska medier initierades av EU:s Höge Representant den 18maj i . Ett möte i inom ramen för s.k. Szegedprocess, ett forum för stöd till de demokratiska krafterna i , ägde rum den 25maj. Erfarenheterna från dessa och andra diskussioner indikerar att fortsatt demokratistöd på lokal nivå är i högsta grad motiverat. Det senaste angreppet på fria medier har utlöst protester i hela liksom i omvärlden. vill genom ett EU-initiativ liknande vinterns s.k. Energi för demokrati fortsatt gynna en demokratisk utveckling som till slut leder till Milosevićregimens avgång. är det viktigt att demokratiseringen sker under fredliga former. Det tidiga 90-talets såg många exempel på detta. Den jugoslaviska delrepubliken ledning har under president redan tagit viktiga steg mot demokrati och marknadsekonomi, något vi hoppas ska mana till efterföljd. EU har hävt alla sanktioner mot och stöder republiken ekonomiskt. EU:s totala bistånd till uppgår till mer än 100 mEuro. Låt mig slutligen säga att den dag Milosević ersatts av en demokratiskt vald politiker med demokratiska värderingar @ inte nationalism @ som ledstjärna är vi inom EU beredda att vara mycket generösa. inskränker sig biståndet till demokratiutveckling och humanitärt bistånd. Ett demokratiserat kan påräkna ett betydande stöd också i återuppbyggnaden av det relativa välstånd den serbiska befolkningen en gång åtnjöt, men som mer än ett decenniums vanstyre systematiskt raserat.
frs · GN12983 · 2000-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:983 om ökad konkurrens inom byggsektorn har frågat mig vilka åtgärder som regeringen ämnar vidta för att skapa en ökad konkurrens inom byggsektorn. Regeringen har beslutat om propositionen Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald. I propositionen redovisar regeringen förslag till prioriteringar när det gäller inriktningen av konkurrenspolitiken, vilka bl.a. innebär att de medel som staten har att upptäcka och tillgripa när företag sätter konkurrensen ur spel måste bli ännu mer effektiva. Regeringen har därför beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera vissa frågor i konkurrenslagstiftningen @ bl.a. när det gäller regelverket för att motverka överträdelser av konkurrenslagstiftningens förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag och missbruk av dominerande ställning @ i syfte att skapa effektivare verktyg för att spåra upp och ingripa mot karteller och andra allvarliga konkurrensbegränsningar. Av propositionen framgår vidare att regeringen konstaterar att särskilda insatser behövs för att påverka pris- och kostnadsmekanismerna i byggmaterialsektorn. , och har därför fått i uppdrag att bl.a. analysera orsakerna till pris- och kostnadsskillnader på byggmaterialområdet mellan och övriga . Regeringen bedömer att en mer transparent prissättning bör främjas, bl.a. genom ökad uppmärksamhet i den konkurrensrättsliga prövningen av exempelvis olika typer av trohetsrabatter. Jag konstaterar att såväl frågan om effektiviteten i konkurrenslagstiftningen som åtgärder för att främja en mer transparent prissättning i byggsektorn är i linje med Byggkostnadsdelegationens förslag om skärpt konkurrensbevakning. Delegationens slutbetänkande (SOU 2000:44) kommer att remissbehandlas . Därefter kommer regeringen att ta ställning till vilka ytterligare initiativ av regeringen som kan vara påkallade för att främja ökad konkurrens i byggsektorn.
frs · GN12984 · 2000-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:984 om Hälsohögskolan i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge Hälsohögskolan i bästa möjliga förutsättningar för framtiden. beslöt att frågan om huvudmannaskapet för landstingens utbildningar skulle utredas. Så har också skett och under åren 1995@1999 ledde förhandlingar mellan landstingen och staten till att samtliga landsting, med undantag av , tecknade avtal med statliga universitet och högskolor. Avtalen innebär att landstingen lämnar ett utbildningsuppdrag till staten där landstingen svarar för den övergripande inriktningen av utbildningen, utbildningens dimensionering och största delen av finansieringen medan de statliga universiteten svarar för planering, innehåll och genomförande samt antagning och examination av studenterna. Av rapporten Den ljusnande framtid är Vård, Ds1999:44, som den sk. lade fram , framgår beträffande avtalen att dessa innebar en oklar ansvarsfördelning mellan stat, landsting och högskola och att huvudmannaskapet för landstingens vårdutbildningar borde överföras till staten . För att inleda diskussioner med landstingen har regeringen tillsatt en förhandlingsdelegation med uppdrag att förhandla med landstingen i syfte att klargöra under vilka förutsättningar det samlade huvudmannaskapet för landstingens vårdutbildningar kan överföras till staten. Jag uppskattar till fullo den höga ambitionsnivå och de satsningar som Hälsohögskolan i gör för att hålla en hög kvalitet i sina utbildningar. Det är därför viktigt för studenterna, och länet att Hälsohögskolan även ska ges goda förutsättningar att utvecklas. Här kan olika alternativa lösningar för Hälsohögskolan diskuteras men oavsett vilken lösning som blir den slutliga kommer det att krävas ett nära samarbete och samverkan med andra universitet och högskolor för att härigenom kunna dra nytta av varandras kompetens och särart. Jag kan inte föregripa de diskussioner och förhandlingar mellan regeringen och landstingen som just har påbörjats utan vill avvakta resultatet av dessa innan jag tar ställning beträffande Hälsohögskolan i . En strävan från regeringens sida är att dock att finna en helhetslösning på huvudmannaskapsfrågan.