ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121193 · 2000-07-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1193 om och euron har frågat statsministern om vilka initiativ regeringen tänker ta för att ECB ska förstå vad som gäller vad avser hållningen till ett svenskt deltagande i valutaunionen. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Ett deltagande i valutaunionen är i hög grad ett politiskt beslut. Därför anser regeringen att ett politiskt beslut om ett svenskt deltagande i valutaunionen kräver ett brett folkligt stöd. Det är också regeringens uppfattning att ett beslut om deltagande ska underställas svenska folket för prövning i en folkomröstning. Den svenska hållningen är väl känd. Bland övriga medlemsstater finns en allmän acceptans och respekt för den svenska hållningen och den svenska nationella processen, och andra medlemsstater har utformat sina egna nationella processer. När diskuterade vårens konvergensrapporter välkomnades avsikten att tillfråga folket i frågan. Även den är väl medveten om regeringens hållning. Det finns ingen anledning att närmare diskutera frågan om ett svenskt inträde i valutaunionen med ECB.
frs · GN121194 · 2000-07-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1194 om polisens situation har frågat vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att motverka polisens besvärliga situation. I sin fråga hänvisar till att en av tidningarna i gjort en icke vetenskaplig enkätundersökning om vad boende i Falu kommun har för åsikter om polisen. Det behövs fler poliser men också annan personal inom polisväsendet. Regeringen har därför i vårpropositionen föreslagit att rättsväsendet tillförs ytterligare för , för och för . Huvuddelen av dessa medel kommer att tillfalla polisen. Den slutliga fördelningen av tillskottet kommer att redovisas i höstens budgetproposition. Därutöver har polisen enligt beslut på tilläggsbudget tillförts ca . Regeringen har därmed föreslagit den största enskilda satsningen någonsin på rättsväsendet. har regeringen tillkännagivit att den avser att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och återkomma till beträffande de ytterligare insatser som erfordras för att statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet ska kunna fullföljas. Jag vill emellertid understryka att det inte ankommer på regeringen att till landets polismyndigheter fördela de medel som anvisas för polisväsendet. Som jag har upplyst i frågesvar till är detta uppgift. Som ett led i sitt fördelningsarbete genomför resultat- och budgetdialoger med polismyndigheterna. Varje myndighet ska sedan fördela de anvisade resurserna mellan sina olika verksamheter på ett ändamålsenligt sätt. Jag har framhållit att det minskande antalet poliser inte är acceptabelt. som det behövs fler poliser finns det emellertid fortfarande ett utrymme för att använda resurserna mer effektivt. Jag vill i detta sammanhang exempelvis nämna polisens nya arbetstidsavtal som ger bättre möjligheter att anpassa arbetstiden efter verksamhetens behov. Jag har inhämtat att flera polismyndigheter uppfattar svårigheten att rekrytera poliser som ett större problem än bristen på resurser. Därför är det glädjande att grundutbildning för poliser nu kommer att bedrivas även i . Inom undersöks möjligheterna att öka det totala antalet utbildningsplatser ytterligare genom att förlägga utbildning till ännu en eller ett par orter. Även andra åtgärder för att snabbare komma till rätta med polisbristen kan emellertid övervägas. Exempelvis är det tänkbart att polisen i större utsträckning anställer civilpersoner, även sådana med särskild expertkompetens eller f.d. officerare. Regeringen avser också att tillsätta en utredning som bl.a. ska se över möjligheterna att komplettera polisens resurser i glesbefolkade områden.
frs · GN121195 · 2000-07-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1195 om privatskolor har frågat vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att öka det kommunala inflytandet vid etableringen av fristående/privata skolor. Enligt skollagen (1985:1100) ska en förklaring om rätt till bidrag inte lämnas ifråga om utbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner. Inför beslut inhämtas alltid de berörda kommunernas yttranden. Det är då viktigt att konsekvenserna för den offentliga skolan belyses tydligt. har det varit relativt sällsynt att kommuner i sina yrkanden gett belägg för förekomsten av påtagliga negativa följder. Därför är det också ovanligt att avslår en ansökan av det skälet. har tagit fram ett informationshäfte som ska bifogas de ansökningar som remitteras till kommunerna. Avsikten är att ge kommunerna upplysningar om vilka krav ett kommunalt yttrande bör uppfylla när en kommun vill åberopa påtagligt negativa följder som skäl för att ska förklara att en fristående skola inte ska ha rätt till bidrag. Regeringen gav tilläggsdirektiv (dir. 1999:76) till av resursfördelning till fristående grundskolor (U1997:10). Kommittén ska utreda ekonomiska och andra konsekvenser av det snabbt växande antalet fristående gymnasieskolor samt belysa förutsättningarna för konkurrens på lika villkor för fristående och offentliga gymnasieskolor. Kommittén, som ska redovisa sitt uppdrag senast den 1mars 2001, ska lämna förslag till sådana författningsändringar som den anser behövs. Den nämnda kommittén har tidigare redovisat effekterna av bidragsreglerna för de fristående grundskolorna. Ett beredningsarbete pågår inom bl.a. utifrån de förslag till förbättringar som kommittén pekat på.
frs · GN121199 · 2000-07-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1199 om STASI-spionerna har frågat om den senaste tidens nyheter om spionage i ger mig anledning att ändra min tidigare inställning i fråga om kartläggning av f.d. spioneri mot och i . och våren har jag svarat på fyra frågor och en interpellation om . Så sent som i början av bemötte jag i dagspressen frågor till regeringen om . Det är självfallet så att arbetar med de uppgifter som finns i . kommer också att tas upp i arbete.
frs · GN121216 · 2000-07-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1216 om biståndet till har frågat mig vad regeringen gör för att prioritera utbildningen i utvecklingssamarbetet med . av inbördeskrig i undertecknades slutligen fredsavtalen mellan regeringen och gerillan . Fredsavtalen inkluderade en omfattade utvecklingsagenda för landet i syfte att stärka freden och främja den inledda demokratiseringsprocessen. En av de viktigaste uppgifterna på denna agenda var en omfattande utbildningsreform, vilken bl.a. syftar till att förbättra jämställdheten inom utbildningssystemet. Detta viktiga reformarbete erhåller genom Europeiska gemenskapens utvecklingssamarbete ekonomiskt stöd om totalt . bilaterala utvecklingssamarbete med styrs av regionstrategin för , som gäller . En ny strategi är under utarbetande. I den aktuella regionstrategin slås fast att det svenska stödet till genomförande av fredsprocessen ska vara utgångspunkten för insatser inom områdena mänskliga rättigheter, demobilisering, reformer av rätts- och polisväsende, jordregistrering, urbefolkning, alfabetisering m.m. Det unika nätverket av svenska enskilda organisationer i regionen, bl.a. och , ger här viktiga bidrag till genomförandet av fredsavtalen. samverkar dessutom med multilaterala organisationer som UNDP och FN-missionen i , Minugua, i dess arbete med att reformera bl.a. utbildningssystemet. Sida stöder, genom UNDP, den nationella alfabetiseringskommittén (Conalfa) i dess arbete med tvåspråkig alfabetisering i två län: Huehuetenango och med totalt . Projektet har ett starkt fokus på ursprungsfolkskvinnor som målgrupp och har visat goda resultat.
frs · GN121218 · 2000-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1218 om patientförsäkring har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stärka den enskilda vårdtagarens möjligheter att tillvarata sin rätt, t.ex. vid uppenbara fall av felbehandlingar. Patientförsäkringen har funnits . Den byggde inledningsvis på ett frivilligt åtagande från sjukvårdshuvudmännen men är det obligatoriskt för alla vårdgivare i att teckna en patientförsäkring. Ett patientskadeärende kan överklagas till . Prövningen hos försäkringsgivaren och är kostnadsfri för patienten. tvingades en patient som drabbats av en skada inom sjukvården och som ville ha ersättning för detta att föra skadeståndstalan i allmän domstol. Processen kunde bli långdragen och kostsam för patienten. Möjligheten att föra talan om patientskadeersättning vid allmän domstol finns fortfarande. Enligt patientskadelagen (1996:779) behöver en patient som skadas inom hälso- och sjukvården inte bevisa att någon bland personalen gjort sig skyldig till fel eller försummelse för att ersättning ska kunna lämnas. tvingades den skadelidande för att få skadestånd bevisa dels att skadan orsakats av fel eller försummelse av vårdgivaren, dels att skadan var en direkt följd av felaktig behandling. Vid bedöms att i 60@80% av fallen som handläggs inom ramen för patientförsäkringen har läkare eller annan sjukvårdspersonal informerat eller hjälpt patienten att vända sig till patientförsäkringen. fick ca 100 personer någon form av ersättning för sin skada. får ca 4500 personer ersättning. När patientskadelagen infördes förbättrades situationen väsentligt för patienter som skadats i vården. Jag ser inte något behov av ytterligare åtgärder.
frs · GN121220 · 2000-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1220 om konsultmedverkan inom har frågat mig om vad regeringen kommer att vidta för åtgärder för att den nu accelererande privatiseringen inom inte inkräktar på den enskildes rättssäkerhet och integritet. Bakgrunden till frågan är enligt att det framkommit uppgifter om att det i alltfler kommuner blivit vanligt att man låter privata konsulter göra utredningar. Det är av största vikt att verksamhet bedrivs på ett sådant sätt att den enskildes rättssäkerhet och integritet garanteras. Den enskilde ska kunna känna trygghet och förtroende i relationen med myndigheten vilket bl.a. förutsätter kontinuitet i kontakten. Kontrollen av att sköter sina uppgifter på ett sätt som är förenligt med gällande lagstiftning sker via den statliga tillsynen. har ansvar för den övergripande tillsynen på nationell nivå och har möjlighet att utfärda råd och anvisningar. har tillsyn över på regional och lokal nivå. Härtill kommer JO:s kontroll och möjligheten att få beslut prövade i domstol. Den enskildes rättssäkerhet och integritet måste noga beaktas när kommunerna anlitar privata entreprenörer inom verksamhet. Kommunen får sluta avtal med annan om att utföra kommunens uppgifter inom . Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte utan särskilt lagstöd överlämnas till bolag eller andra privata rättssubjekt. Vad som ligger i uttrycket myndighetsutövning är inte alltid helt klart. Det bestäms ytterst av våra domstolar. har tagit upp frågan i sina allmänna råd och skriver bl.a. att det alltid är myndighetsutövning att ansvara för det samlade utredningsarbetet, dvs. att värdera och sammanställa detta och göra de bedömningar som ligger till grund för det slutliga ställningstagandet. Utifrån den information jag har när det gäller anlitandet av privata konsulter för att göra socialtjänstutredningar anser jag att detta inte har stöd i gällande lag. Jag kommer att noga följa och analysera utvecklingen. Innan frågan har prövats av domstol eller av t.ex. JO är jag inte beredd att vidta annan åtgärd.
frs · GN121228 · 2000-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1228 om 65-årsgränsen och tandvårdsersättningen har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon avser att vidta så att ett flexiblare regelverk möjliggör att påbörjade längre behandlingar ska kunna inledas och slutföras av samma behandlare inom ramen för tandvårdsförsäkringen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd mot bakgrunden att det nu gällande regelverket för det reformerade tandvårdsstödet medför att tandvårdsersättning inte lämnas för tandvård som utförs av tandläkare eller tandhygienister som fyllt . Skälet för varför reglerna är sådana finns angivet i regeringens proposition 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd. Det bedöms där rimligt att den allmänna pensionsåldern slår igenom också när det gäller rätten till tandvårdsersättning. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen ställde sig socialutskottet bakom förslaget men tillade, att det finns anledning för regeringen att överväga frågan på nytt med anledning av pensionsreformen. I ett frågesvar i sade jag att om regeringens planer på att införa rätt att kvarstå i arbete skulle förverkligas skulle jag vara beredd att förelägga förslag om att anpassa rätten till tandvårdsersättning till den åldersgränsen. Till detta kan läggas att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen aviserat att den kommer att överlämna ett förslag till om att införa en generell rätt att kvarstå i arbete till om frågan inte har kunnat lösas avtalsvägen. Så snart denna fråga är löst är jag beredd att fullfölja de avsikter jag redovisade i frågesvaret .
fr · GN111263 · 2000-08-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1263 av () till näringsminister om ansvaret för rikstäckande kassaservice ställde jag en fråga till statsrådet med rubriken . Anledningen till frågan var då att många, inte minst äldre personer, är bekymrade över nedläggningen av postkontoren. Svaret från statsrådet gav dels lugnande besked vad gällde Postens service samt andades en positiv syn till medborgarkontor. upphör möjligheten att utföra banktjänster på postkontoren och troligtvis också vanliga in- och utbetalningar. Kunderna som inte vill eller kan sköta sina affärer genom Internet är därefter hänvisade till bankkontoren. SE-banken har meddelat att ca 50 kontor ska stängas. aviserar en stängning av minst 100 kontor. I köp av Postgirot finns inget beslut om hur den rikstäckande kassaservicen ska ordnas. Ett stort antal orter saknar både bankkontor och lantbrevbärare. Jag vill därför ställa följande fråga till näringsminister : På vilket sätt avser statsrådet att den rikstäckande kassaservice, som Posten enligt postlagen haft ansvaret för, ska garanteras också ?
fr · GN111264 · 2000-08-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1264 av () till näringsminister om vägar Det är med förvåning flera medborgare i vårt land ser det ointresse som tycks finnas från regeringens sida vad gäller uppbyggnaden av en god standard för vägnätet. I behöver ett antal projekt för höjd vägstandard snabbt genomföras @ E20 mellan och länsgränsen mot , mellan och länsgränsen mot , mellan och länsgränsen mot , E6 upp till . Det är högtrafikerade vägar med låg standard. Vägen genom samhälle har akut karaktär. Till detta kommer vägar med bristande bärighet, vägar som måste stängas av vid tjälproblem, t.ex. skogsvägar i . har flest dödsolyckor med tung trafik inblandad. Den tunga trafiken ökar kraftigt. Statens ansvar för vägnätet i kombination med regionens möjligheter måste mera tydligt klargöras och snabba vägförbättringar genomföras. Jag vill därför ställa följande fråga till näringsminister : Vilka överenskommelser avser näringsministern göra med vad gäller förhöjd standard av vägnätet?
fr · GN111265 · 2000-08-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1265 av () till jordbruksminister om djurhållning på öar På Koster, och säkert också på en del andra öar utan fast landförbindelse, har man besättningar med får eller storboskap som Highland cattle till försäljning samt för att hålla landskapet öppet. När dessa djur ska till slakt måste de först fraktas med båt och sedan lastas om till lastbil vilket inte bara skapar oro och stress för djuren utan också är väldigt kostsamt. Att kunna slakta på plats vore förmodligen betydligt skonsammare. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att i detta avseende underlätta och förbättra för djurhållningen på öar utan fast landförbindelse?
fr · GN111266 · 2000-08-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1266 av () till jordbruksminister om produktionen av oljeväxter beslut att bekosta en kampanj för försäljning av olivolja i kombination med ökade subventioner till de amerikanska sojabönodlarna riskerar att bli den definitiva dödsstöten för den svenska oljeväxtodlingen. Agenda 2000 innebär en sänkning av arealstödet för oljeväxter till samma nivå som för spannmål. Ett av skälen för denna reform var att ta bort kvotbegränsningar och därmed ge de europeiska oljeväxtodlarna fritt tillträde till världsmarknaden. Den stödde denna linje fullt ut trots att man borde ha insett att den svenska oljeväxtodlingen var den som i första hand skulle minska som följd av de sänkta arealersättningarna. Åtgärden har slagit mycket hårt på den svenska odlingen av raps, ryps och lin. Den svenska raps- och rypsarealen är knappt 50000 ha vilket är en minskning jämfört med . Oljeväxtarealen i de övriga medlemsländerna har sjunkit jämfört med . som EU tar bort sitt särskilda stöd till oljeväxter behåller eller t.o.m. ökar sitt statliga stöd till sojabönor. Syftet med Agenda 2000 bör rimligtvis ha varit att marknadens efterfrågan och prisbildning skulle styra storleken på oljeväxtarealen. Detta har uppenbarligen misslyckats. När i denna situation beslutar om att med EU-medlemmars skattemiljoner stödja en kampanj för försäljning av europeisk olivolja kan effekten för den svenska produktionen av vegetabiliska oljor bli förödande. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att bevara den svenska oljeväxtodlingen?
fr · GN111267 · 2000-08-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1267 av () till jordbruksminister om djurhållning på öar På öarna runt våra kuster fanns tidigare öppna landskap, fria från sly och skog. På flera håll finns intresserade boende som, för att behålla landskapets särart, håller kor eller får. Dessa djur lever ett drägligt liv utan vare sig grimma eller lås. Sådant kött är eftertraktat hos konsumenterna, speciellt de som sett djuren i närheten av hemmet. Därför är det viktigt att köttet också saluförs på den ö där djuren har betat. Djurhållare på öar har stora svårigheter i samband med slakt. Ägaren tvingas lasta djuren först på traktor, sedan i båt och därefter på lastbil. Djuren körs sedan till ett avlägset slakteri, för att sedan transportera köttet tillbaks till ön. Flera djurhållare har bestämt sig för att inte avla djur, eftersom bekymren med transporter och slakt är så stora. Detta är ett stort problem för landskapsvården på öarna. Min fråga till jordbruksministern är: Vad ämnar jordbruksministern göra för att djur hållna på öarna som miljöarbetare ska kunna slaktas på orten och inte behöva transporteras till avlägsna slakterier?
fr · GN111268 · 2000-08-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1268 av () till kulturminister om hyra av videofilmer har regnet lockat till såväl boklån som till hyra av videofilmer. Vid boklån på bibliotek får man klara svar på hur låntagarnas integritet bevaras. I en videobutik måste man uppge sitt personnummer för att få hyra en film, vilka regler som gäller för registrering och hur länge uppgifterna bevaras kan man dock sällan få ett svar på. Lika lite som vi vill ha våra läsvanor kartlagda vill vi ge spridning åt våra filmvanor. Man bör även klarlägga huruvida uppgifterna kan säljas eller lämnas vidare. När detta är klarlagt bör slutligen videobutikerna åläggas att informera om detta. kom personuppgiftslagen som bygger på ett EG-direktiv. Enligt övergångsbestämmelserna fortsätter dock datalagen att gälla för det personregister som existerade vid ikraftträdandet. Detta gäller till . I §10 finns bestämmelser som sägs kunna gälla videobutikers register över hyrestagare och i §9 talas om ändamål för vilket uppgifterna samlats in men utestänger inte en vidareförsäljning av uppgifter. Integritet kan inte heller avgränsas till marknadsföring. I 1988:2 står det att anmälan inte behövs om det gäller kundförhållande. Min fråga till regeringen är om statsrådet har vidtagit några åtgärder för att skydda individens integritet vid hyra av videofilm.
fr · GN111269 · 2000-08-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1269 av () till utbildningsminister om behov av utbildade psykologer Psykologer arbetar inom många olika delar av arbetslivet. Inom hälso- och sjukvården, inom omsorgen av funktionshindrade, inom kommuner, företag och förvaltningar m.m. finns drygt 7000 legitimerade psykologer i . Detta antal svarar ganska väl mot nuvarande behov på arbetsmarknaden av psykologer inom offentlig-, enskild- och privatverksamhet. Det råder i stort sett balans mellan utbud och efterfrågan, dock finns det en regional obalans med arbetskraftsbrist på orter utanför universitetsregionerna. Som i många andra yrkeskårer är medelåldern hög inom psykologkåren mellan och kommer mer än halva yrkesgruppen att gå i pension dvs. ca 3600 personer. kan det konstateras att efterfrågan på psykologisk kompetens för nya uppgifter ständigt ökar. För t.ex. arbete på mer övergripande nivåer som olika delar av samhällsplanering i förebyggande arbete m.m. Det är lätt att konstatera att nuvarande dimensionering av antalet utbildningsplatser (3,och beräknad examensfrekvens på = ca 2400) inte kommer att räcka för att täcka framtidens behov av psykologer. Vad avser ministern göra för att det också ska finnas tillräckligt med utbildade psykologer?
fr · GN111270 · 2000-08-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1270 av () till justitieminister om brott mot lotterilagen har svenska domstolar fällt det engelska spelbolaget när det etablerat sig i med egna vadslagningsställen. Men det ger sig inte, vilket är förståeligt därför att spel och dobbel är en mycket lukrativ marknad, som ökar. gav drygt 3,7 miljarder i överskott in till statsbudgeten. En del går tillbaka till allmänheten via stöd till folkrörelser och kultur. Den kriminella verksamheten stoppar vinsten helt i egen privat ficka. finns 22 kriminella ombud med egna vadställen spridda över hela landet. De har mutat in svensk spelmarknad, trots att det är olagligt. Från är risken stor att de går vidare och sprider sig till våra nordiska grannländer. Lagbrottet smittar av sig medan svensk polis och Lotteriinspektionen står handfallna bredvid och ser på. har Svenska Spels verkställande direktör polisstationer i städer där olaglig verksamhet pågår. Det gäller , , , , , och . De uteblivna polisinsatserna urholkar vår rättsuppfattning, hotar vårt spelmonopol och det med statens intäkter. Det är pinsamt att en vd tvingas agera i en så uppenbart politisk fråga. Det är vårt, och regeringens ansvar, att stiftad lag efterlevs. Avser ministern föreslå förändringar så att intentionerna med lagen kan förverkligas?
fr · GN111271 · 2000-08-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1271 av () till justitieminister om partnerskapsförrättning sätter nu de homosexuellas rättigheter på dagordningen, både de framsteg vi kan glädjas åt och de frågor som ännu inte fått sin lösning. Som motionär och frågeställare välkomnar jag förslaget om att sammanföra vigsel- och partnerskapsförrättare till ett uppdrag, på ett sätt som gör att man bara kommer att ha förrättare som accepterar både borgerlig vigsel och partnerskap. Det uppges dock att det kommande förslaget avses begränsas till borgerliga vigslar. är det att ta sista steget för att sudda ut även denna rest av diskriminering. När det gäller samfund och kyrkor är det inte de enskilda prästerna som har vigselrätt utan det är samfundet. Samfundet verkställer sedan den rätten genom sina präster. Inget samfund eller kyrka har möjlighet att förrätta partnerskap inom ramen för det uppdrag staten har delegerat till samfund och kyrka utan den myndighetsutövningen gäller endast kyrkliga vigslar. Enskilda präster kan däremot förrätta partnerskap. Min uppfattning är att samfund och kyrkor ska erbjudas samma möjligheter att förrätta partnerskap som de har att förrätta kyrkliga vigslar. När staten delegerar ett uppdrag har man också ett ansvar för att man inte blir en del av och legitimerar en diskriminering. Min fråga till regeringen är om justitieminister vidtagit någon åtgärd för att ge kyrkor och samfund möjlighet att förrätta både vigsel och parnerskap.