ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11779 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:779 av () till statsminister om Östersjömiljarden Östersjömiljarden beskrivs nu öppet som ett fiasko @ också sett till regeringens egna utgångspunkter. Ett av syftena med dess tillkomst i den s.k. sysselsättningspropositionen var att skapa jobb i . visar det sig att det inte blivit några nya jobb att tala om, som resultat av miljardsatsningen. Av 55 projekt har endast tre bidragit till den svenska sysselsättningen. Att stödja projekt i andra länder för att öka sysselsättningen i leder fel och bidrar inte till ett effektivt Östersjöstöd. När bidrag bara utgår till svenska företag skapar det konkurrenssnedvridningar och motverkar en rationell resursanvändning i mottagarländerna. Detta har stått klart . visar det sig alltså också att miljardsatsningen inte heller gett några jobb i . Östersjömiljarden har varit ett sätt att ställa medel till statsministerns förfogande för internationella utspel. majoritet har tidigare medgivit att riktlinjerna för Östersjömiljardens användande inte överensstämt med riktlinjerna för det reguljära östsamarbetet. Östersjömiljardens hantering har varit fel från början. Östersjömiljarden bör avskaffas och medlen tillföras det ordinarie öststödet. Är statsministern nu beredd att avskaffa särlösningen Österjömiljarden och i stället öka det ordinarie öststödet?
fr · GN11780 · 2000-03-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:780 av () till miljöminister om kärnkraftssäkerhet ansvarar för tillsynen av och säkerheten vid våra kärnkraftverk. När det gäller de äldsta reaktorerna som är i drift är en av dem renoverad och säkerhetsmässigt uppdaterad, 1. Detta gjordes till en kostnad exklusive kostnaderna för produktionsbortfall under den långa tid avställningen varade. har stängts av och staten har åtagit sig dryga kostnader för ersättning till . Det har funnits ett projekt som syftat till att modernisera de tre äldsta i drift varande reaktorerna till modern och godtagbar säkerhetsstandard, TRIM, "trillingarnas modernisering", omfattade såväl 2 som . Efter B1:ans stängning torde projektet nu gälla O2 och B2. Det är nu förra reaktorsäkerhetsutredningen, och de mål som då sattes upp har inte genomförts, i alla fall inte i dessa reaktorer. Säkerheten vid våra kärnkraftverk rör alla som bor inte bara i närheten av verken utan också på stora avstånd därifrån. Jag anser att allmänheten borde ha tillgång till uppgifterna om dessa åtgärder och därmed förbundna kostnader. Min fråga till miljöministern blir därför: Vad avser regeringen göra för att till allmänheten redovisa Statens kärnkraftinspektions beräknade kostnader för att uppdatera och 2 till modern och godtagbar säkerhetsstandard?
fr · GN11781 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:781 av () till miljöminister om tillgången på el har haft en mild vinter, med undantag . steg dock energiförbrukningen ordentligt; samtliga kärnkraftverk (utom ) var i full gång och vattenmagasinen utnyttjades maximalt. varnade för effektbrist och priset på elektricitet steg kraftigt. importberoende har ökat betydligt, inte minst vid ökad elförbrukning, och det är i som riskerna är störst för effektbrist. Detta gör att importen av dansk kolkraftsenergi måste öka än mer, som konsumenten riskerar att få betala ett högre pris. varade kylan endast . Hade kylan hållit i sig så skulle dock prisökningen, som var betydande, ha slagit igenom också för gemene man. Risken för effektbrist hade då också blivit akut. Regeringens problem avseende dagens energipolitik är betydande. Detta gäller såväl kortsiktigt, som vid stark kyla eller för lite nederbörd, men också på lång sikt. Vi är , enligt många, lika långt ifrån en stabil elförsörjning som vi var innan kärnkraften kom . Möjligheten att ersätta kärnkraften ligger fortfarande långt in . Avser miljöministern lugna oroliga familjer och säga att en eventuell elbrist, till följd av stängningen av , inte kommer att öka elkostnaderna?
fr · GN11782 · 2000-03-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:782 av () till försvarsminister om kustnära helikoptrar Försvaret säger upp avtalet med om helikopterberedskapen för räddningstjänsten längs den svenska kusten. har vi, tack vare samarbetet mellan och försvaret, en beredskap av räddningshelikoptrar på fem platser i landet @ , , , och @ dygnet runt, året om. Detta samarbete har varit till gagn för båda parter; försvaret får nödvändiga antal flygtimmar och en ständig träning när det gäller att flyga i alla vädertyper och över stora områden och räddningsinsatser kan sättas in utan onödig fördröjning. Helikopterspaning är också av stor betydelse när det gäller att upptäcka och följa upp oljeutsläpp utefter kusterna. Sägs avtalet slutgiltigt upp är risken stor att de kustnära helikoptrarna dras in. Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta för att säkra närvaron av de kustnära helikoptrarna i samma utsträckning som ?
fr · GN11783 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:783 av () till utrikesminister om skuldavskrivningar till Den stora katastrofen i är väl känd. Vi har sett bilder i TV och lyssnat på radio om vad som hänt. Tusentals människor har förlorat livet i stormar och översvämningar. Stora områden med bebyggelse, byar och städer har översvämmats. Stora viktiga jordbruksarealer har satts under vatten. Medan nyhetsrapporteringen var flitig var viljan att hjälpa stor. När rapporteringen avtar har katastrofer som denna en benägenhet att sjunka i glömska, just då det stora och svåra återuppbyggnadsarbetet ska inledas. hade påbörjat ett mödosamt arbete med att bygga upp sin ekonomi och just rönt vissa framgångar när katastrofen inträffade. Landet har förflyttats närmare ett årtionde tillbaka i tiden. När katastrofer av detta slag inträffar och bistånd ges är det vanligt att hjälpen räcker för att ta itu med akuta problem, men att den sedan upphör och stagnation inträder. Därför vore det rimligt att @ som är ett av de länder som ingår i det s.k. HIPC-initiativet, vilka av anses som prioriterade när det gäller skuldavskrivningar @ nu befrias från sina skulder, för att den akuta hjälpen ska kunna följas av ett mer långsiktigt stöd till återuppbyggnad. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern göra i FN och EU och andra internationella organisationer för att medverka till att snabbt blir av med sina skulder så att landets återuppbyggnad underlättas?
fr · GN11784 · 2000-03-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:784 av (m) till miljöminister om att glesbygdsturism hindras av strandskydd Många bedömare hävdar att turismen är den näringsgren som kommer att få störst betydelse för glesbygden. Till men för en sådan utveckling är den nuvarande och dess strandskyddsbestämmelser. Tyvärr är lagen utformad utifrån ett storstadsnära perspektiv i stället för från ett glesbygdsperspektiv. Ett aktuellt exempel på vad detta kan ställa till med är en planerad stugby vid sjön i som stoppats av den gällande lagstiftningen. Även fritidshusbebyggelsen är viktig för många glesbygdskommuner och möjligheten till strandnära bebyggelse i glesbygd skulle kunna bli en stimulans till ökad bebyggelse. Vad avser miljöministern göra för att underlätta strandnära bebyggelse i glesbygd?
fr · GN11785 · 2000-03-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:785 av () till utbildningsminister om vårdutbildning i fara Den planerade utbyggnaden av sjuksköterskeutbildningen sägs vara i fara, eller i varje fall kraftigt försenad. föreslog att antalet nybörjarplatser vid sjuksköterskeprogrammet skulle ökas med 1000 platser . Förhandlingarna med landstingen måste de facto gälla dels huvudmannaskapet, dels finansieringen av de nya platserna, i syfte att klargöra vilka delar staten, respektive landstingen, ska ta ansvar för. Dessutom förväntas själva förhandlingen ta tid. från det att lade sitt förslag till dess förhandlingarna avslutats kommer landsting och kommuner att ha fått det än svårare att rekrytera sjuksköterskor. När beräknar utbildningsministern ge vården den välbehövliga förstärkningen på sjuksköterskesidan?
frs · GN12538 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:538 om EU-ordförandelandet och gatubarnen har frågat mig hur jag tänker uppmärksamma situationen för gatubarnen i samband med frågan om EU-utvidgningen. Låt mig först säga att jag delar upprördhet över de rumänska gatubarnens situation. Barnen är en av de grupper i samhället som kommit att bli mest utsatta efter omställningarna i efter murens fall. Inte minst gäller detta i , som är ett av de fattigaste kandidatländerna med stora ekonomiska svårigheter. Just fallet visar att EU, inom ramen för utvidgningsprocessen, har möjlighet att driva på utvecklingen för att skydda utsatta barn. Efter starka krav från EU tog den rumänska regeringen fram en särskild handlingsplan för att komma till rätta med den svåra situationen för barnhemsbarnen, en fråga som har direkt koppling till situationen för gatubarnen. Utöver inhemsk finansiering har EU avsatt för detta ändamål. Regeringen har i samtliga fall stött EU:s agerande och fortsätter att nära följa frågan. I de central- och östeuropeiska kandidatländerna finns, i varierande grad, problem med utsatta barn som ett resultat av svåra sociala förhållanden. Uppgifter om antalet gatubarn, som i sig är en svårdefinierad term, bör dock mötas med viss försiktighet. Hela denna fråga måste ses som en del i ett större socialt sammanhang. Problemet existerar också i våra baltiska grannländer. Här gör som bekant omfattande insatser inom den sociala sektorn där stora satsningar gjorts på att utveckla dessa länders socialtjänst och metoderna för socialt arbete. Denna verksamhet har rönt stor uppskattning. Ett särskilt Nätverk för barnfrågor i , under Östersjöstaternas råd, samordnar insatser på barnområdet. Inom ramen för "Handlingsplan för barn och unga i närområden" finns för år för att stödja utsatta barn och ungdomar. Också svenska har hjälpt till att bygga upp motsvarigheter i de baltiska länderna. Därtill kommer ett stort antal insatser inom ramen för vänortssamarbeten, insatser av frivilligorganisationer etc. Hur kan , utöver alla ovan nämnda insatser, som ordförandeland bidra till att förbättra gatubarnens situation? Under ordförandeskapet kommer EU-utvidgningen att vara en av främsta prioriteringar. Bakom detta finns en mycket stark parlamentarisk uppslutning. Genom att driva utvidgningsprocessen framåt ger ett viktigt bidrag till den utveckling och de reformer som är nödvändiga för att kandidatländerna ska kunna upptas i medlemskretsen. Det gäller naturligtvis också gatubarnens villkor. Omfattande insatser för att stimulera ekonomisk tillväxt parallellt med sociala reformer utgör centrala element i de förberedelser som görs av ett kandidatland med stöd av EU. Ett aktivt svenskt stöd för utvidgningsprocessen, som ordförandeland och i övrigt, kommer att ge förutsättningar för att förbättra situationen för utsatta grupper i de blivande EU-länderna.
frs · GN12557 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:557 om privat sponsring av det svenska ordförandeskapet övertar ordförandeskapet i . Det är en ansvarsfull och stimulerande uppgift som regeringen ser fram emot. har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förhindra sponsring av det svenska ordförandeskapet i EU. Det har blivit alltmer vanligt med sponsring av praktiska arrangemang i samband med ordförandeskapen i EU. Regeringen har kommit fram till att ett sådant samarbete skulle kunna tillföra ett mervärde åt mötesverksamheten och dess kringaktiviteter även för svenskt vidkommande. Samarbete med näringslivet bör ses som en del av den Sverigefrämjande och exportfrämjande verksamhet som bedrivs i andra sammanhang . Ordförandeskapet pågår och samarbetet är i detta avseende tänkt att avse insatser relaterade till möten och kringaktiviteter som genomförs i ordförandeskapets namn, vilket är en väl avgränsad verksamhet. Traditionen bjuder att sponsring genomförs med omsorg och bör inskränkas till att omfatta varor och tjänster. Det ska inte råda något tvivel om vem som verkligen är värd för ett möte. Något särskilt regelverk som reglerar frågan om sponsring finns inte i . De yttre ramarna för hur samarbetet kan genomföras finns bl.a. i lagstiftningen om bestickning och mutbrott, lagen om offentlig upphandling, konkurrenslagstiftningen och skattelagstiftningen. Det är självklart att eventuell sponsring under ordförandeskap ska hålla sig inom dessa ramar.
frs · GN12568 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:568 om rättspsykiatrisk vård har frågat justitieministern om hon planerar några föreskrifter för att säkerställa en kontinuerlig inrapportering av uppgifter rörande personer som dömts till rättspsykiatrisk vård. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara den frågan. Bakgrunden till frågan är att det enligt är mycket som tyder på att informationsutbytet mellan rättsväsendet och sjukvårdsinrättningarna har stora brister. Dessa leder, enligt henne, till att belastningsregistret har stora luckor beroende på att sjukvårdsinrättningarna underlåter att inrapportera beviljade permissioner och utskrivningar. Lagen om belastningsregister trädde i kraft . Enligt den får regeringen meddela föreskrifter om belastningsregistrets innehåll. Så har också skett genom förordningen (1999:1134) om belastningsregister. I 6§ i den anges att belastningsregistret ska innehålla uppgifter om intagning i eller utskrivning från en sjukvårdsinrättning angående den som av domstol har överlämnats till rättspsykiatrisk vård. Enligt 35§ samma förordning ska chefsöverläkare eller en annan läkare som har förordnats att fullgöra en del av dennes åligganden lämna sådana uppgifter till . har inte tagit del av uppgifter som styrker påståendet att sjukvårdsinrättningarna underlåter att inrapportera beviljade utskrivningar. Vad gäller frågan om permissioner så ska dessa inte antecknas i belastningsregistret, eftersom detta är ett register över utdömda påföljder. Det finns dock möjligheter för en målsägande att få besked om när en patient som dömts till rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning är på fri fot. Enligt lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård ska chefsöverläkaren om patientens brott och övriga omständigheter gör det påkallat ge målsäganden möjlighet att begära att få bli underrättad om när t.ex. patienten får vistas utanför sjukvårdsinrättningens område. Om det finns särskilda skäl ska chefsöverläkaren underrätta målsäganden utan att denne begärt att bli underrättad. Slutligen vill jag nämna att regeringen avlämnade proposition 1999/2000:44 Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård till . Propositionen innehåller bl.a. förslag till ändring vad avser permission inom den rättspsykiatriska vården.
frs · GN12569 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:569 om fördelning av miljöpengar av taktiska skäl har ställt en fråga till statsministern om fördelningen av pengar till lokala investeringsprogram. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Fördelningen av statsbidragen till lokala investeringsprogram avgörs av ansökningarnas kvalitet. Att så har skett styrks av () som på uppdrag av revisorer har studerat hur regeringen fördelat bidragen. IVL konstaterar att de investeringsprogram som fått bidrag håller en högre kvalitet än de som avslagits av regeringen. De två forskare som hänvisar till har kommit fram till att statsbidragen i hög grad gått till kommuner som ligger långt framme i sitt miljöarbete. Det resultatet ligger helt i linje med syftet med statsbidraget.
frs · GN12570 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:570 om mänskliga rättigheter i har frågat mig vad jag avser göra för att protestera mot bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna och det massiva bruket av dödsstraff i . Från regeringens sida ser vi mycket allvarligt på bristerna i respekten av mänskliga rättigheter i . Det gäller framför allt den bristande respekten för politiska och medborgerliga rättigheter, bristen på rättssäkerhet och det utbredda bruket av dödsstraff. I vissa avseenden är det befogat att hävda att läget t.o.m. blivit sämre . och EU framför i olika sammanhang kritik mot dessa övergrepp till den kinesiska ledningen, både i direkta möten med regeringsföreträdare och i internationella sammanhang, såsom i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och i . Inom EU bedriver vi också en mycket aktiv dialog med där bristerna i fråga om grundläggande rättigheter påtalas. Att enbart kritisera räcker dock inte. En stor del av och EU:s ansträngningar går därför ut på att förmå att utöka samarbetet med de olika FN-mekanismerna på mänskliga rättighetsområdet. Det handlar bl.a. om att bistå med juridisk expertis så att ratificering av de centrala konventionerna om mänskliga rättigheter kan underlättas. har undertecknat båda konventionerna. Den ena (konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter) bereds för ratificering i parlamentet. Den andra konventionen (om medborgerliga och politiska rättigheter) har ännu inte framlagts. EU verkar också pådrivande för att ska fortsätta samarbetet med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, . besökte , men samarbetet har ännu inte utvecklats på det sätt som vi velat se. Ett nytt besök av högkommissarien äger rum , av mars. Genom den reformpolitik som förs i har det skett en gradvis förändring av hela det kinesiska samhället. Rättssäkerheten har stärkts, även om bristerna är stora. har inlett omfattande internationella samarbetsprojekt inom områden som rättshjälp, utbildning av domare och jurister m.m. Inom ramen för EU:s dialog med pågår en diskussion om ett eventuellt framtida avskaffande av dödsstraffet i . och EU deltar aktivt i detta arbete som vi bedömer som meningsfullt, eftersom det ger möjlighet att bidra till en process som kan lägga grunden för en utveckling i demokratisk riktning. Vi är medvetna om att full rättssäkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna aldrig kan uppnås i en enpartistat. och EU har således valt som linje att föra en kontinuerlig, konstruktiv och kritisk dialog med ledning om konkreta åtgärder för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Detta sker parallellt med att vi framför direkt kritik mot de övergrepp som begås och de missförhållanden som tillåts fortgå.
frs · GN12571 · 2000-03-02 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:571 om presidentvalet i samt 589 och 618 om och har frågat mig vad regeringen avser göra för att värna demokratin i från hot om militärt ingripande från sida. Låt mig först säga att den reagerar kraftigt mot att använder militära hot som påtryckningsmedel i konflikten med . framtida status är en fråga som måste lösas på fredlig väg. Detta har vi från svensk sida framhållit vid upprepade tillfällen. Den har uttryckt sitt stöd för den demokratiska utvecklingen på . Trots avsaknaden av diplomatiska förbindelser och restriktioner i det officiella umgänget med förekommer ändå breda kontakter mellan och och ett utbyte i substans, inte minst i form av bilateral handel. Kontakter och samarbete har etablerats på områden som IT, läkemedel, bioteknik, medicinsk teknik och miljö. Diskussioner pågår om möjligheterna till en överenskommelse med för att undvika dubbelbeskattning. Genom ökade allmänna kontakter har även kulturutbytet ökat, och en rad svenska universitet och högskolor har etablerat akademiskt samarbete och utbyte med motparter i . Ett väl utbyggt kontaktnät mellan och omvärlden stärker förutsättningar att stå som ett demokratiskt föredöme i hela regionen. Det är också det bästa stöd vi kan ge det demokratiska .
frs · GN12575 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:575 om familjen har mot bakgrund av vissa uppgifter som hon lämnat avseende fäderna i familjerna /Gümüscü, som är asylsökande i , ställt frågan om jag står fast vid ett tidigare uttalande om att har en human flyktingpolitik. Jag får inte kommentera förhållandena i det aktuella ärendet. På frågan om jag står fast vid att har en human flyktingpolitik är svaret: Ja. Som exempel kan nämnas följande. Vår lagstiftning är tydlig och ger asylsökande möjlighet att få stanna här i landet vid olika behov av skydd. Detta kan gälla att sökanden är flykting, att han eller hon känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr, att han eller hon på grund av yttre eller inre väpnad konflikt behöver skydd, på grund av en miljökatastrof inte kan återvända till sitt hemland eller att han eller hon på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse i sitt hemland. Jag vill även nämna att vi står oss väl i en internationell jämförelse vad gäller antalet personer som vi har givit skydd. är ett av de tiotal länder i världen som i samarbete med UNHCR löser flyktingsituationer som inte går att lösa på annat sätt. I vår ärendehantering lägger vi stor vikt vid innehållet i .
frs · GN12580 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:580 om invandrares ersättning under grundskoleutbildning har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon avser vidta för att ge invandrare möjlighet till grundskoleutbildning. Frågan har överlämnats till mig. I regeringens proposition , framtiden och mångfalden @ från invandrarpolitik till integrationspolitik (prop. 1997/98:16) understryks att politik som riktar sig specifikt till invandrare som grupp bör begränsas till insatser och åtgärder som kan behövas i . Vidare framhålls att det måste finnas goda utbildningsmöjligheter också för dem som har vuxit upp i ett annat land, som har en utbildning som inte är förvärvad i och som inte har svenska som modersmål. Enligt bestämmelserna i skollagen är grundläggande vuxenutbildning en rättighet för vuxna som saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i . Varje kommun ansvarar för att de kommuninnevånare som har rätt till och önskar delta i grundläggande vuxenutbildning får tillgång till det. För nyanlända invandrare som ingår i kommunernas flyktingmottagande kan studier på grundskolenivå ingå i det introduktionsprogram som invandraren och kommunen gemensamt upprättar. De kan då få introduktionsersättning eller socialbidrag studierna pågår. Andra invandrare kan, liksom de som är födda i , söka särskilt vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) eller särskilt utbildningsbidrag (UBS) . Storleken på dessa stödformer är avhängig arbetslöshetsersättningen. Det är också möjligt att söka studiemedel vilket i allmänhet ger den studerande ett högre belopp att förfoga över. införs ett nytt studiestödssystem där bidragsdelen höjs och ett särskilt stöd införs för prioriterade grupper, t.ex. grundskolestuderande. Bidragsbeloppet höjs då till (av totalbeloppet ) och kan betalas ut under högst fem terminers (hundra veckor) studier på grundskolenivå. Några säråtgärder för att förändra invandrares möjligheter till ekonomiskt stöd för studier på grundskolenivå planeras inte.
frs · GN12585 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:585 om bensinskatten de har frågat mig om regeringen avser att föreslå ytterligare höjd bensinskatt. Att bensinpriset har höjts beror inte på någon skattehöjning utan på att världsmarknadspriset på olja har stigit. Skatterna på bensin och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken och syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. har bensinskatten förändrats obetydligt. Genom att skatten är kopplad till konsumentprisindex sänktes den med /liter den 1januari 1999 och höjdes lika mycket den 1januari 2000. Den svenska skatten på bensin är av ungefär samma storleksordning som skatten i våra grannländer. Regeringen har inga planer på att vare sig sänka eller höja bensinskatten.
frs · GN12587 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:587 om dieselskatten de har frågat mig om regeringen avser att föreslå sänkt dieselskatt. Att dieselpriset har höjts beror inte på någon skattehöjning utan på att världsmarknadspriset på olja har stigit. Skatterna på bensin, dieselolja och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken och syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. höjdes dieselskatten som ett nytt steg i den ökade miljörelateringen av skattesystemet. De prishöjningar som har skett är endast till mindre del orsakade av dieselskattehöjningen. har konsumentpriset stigit med /liter. har dieselskatten höjts med /liter. Regeringen har inga planer på att vare sig sänka eller höja dieselskatten.