frs · GN121145 · 2000-08-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1145 om försäljningen av har till försvarsminister ställt en fråga rörande försäljningen av till utländsk ägare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Försäljningen av till det amerikanska företaget är ytterligare ett exempel på den utveckling vi sett , som bl.a. inneburit att sålts till det engelska företaget och att sålts till tyska Howaldtwerke-Deutsche Werft. Förutom försäljningarna ingås alltfler samarbetsavtal mellan svenska försvarsindustriföretag och utländska parter. Denna internationalisering av försvarsindustrins verksamhet har uppmuntrats av i ett antal beslut, bl.a. försvarsbeslut och kontrollstationsbeslut. Försvarsministern har särskilt redovisat de försvars- och säkerhetspolitiska motiven för en omstrukturering av industrin i svaret på frågan 1999/2000:1144. Här vill jag särskilt understryka att denna utveckling inte bara är nödvändig utan också rymmer viktiga möjligheter. Omstruktureringen medför en nedskärning av försvarsindustriell överkapacitet, i och internationellt. Detta innebär en välkommen minskning av det exporttryck som föreligger i olika producentländer. Omstruktureringen nödvändiggör också ett ökat samarbete kring exportkontrollen mellan producentländer, främst inom EU. Här har ett land som @ med sin tradition av restriktivitet men ändå substantiell export @ goda förutsättningar att spela en konstruktiv roll i det gradvisa närmandet av olika producentländers exportpolitik till varandra. Utvecklingen ger oss möjligheter, som vi knappast kunnat föreställa oss, att aktivt påverka det exportpolitiska tänkandet i länder som svarar för en ojämförligt större del av världshandeln med krigsmateriel än vi själva. Att företaget övergår i utländsk ägo innebär ingen förändring i exportkontrollavseende. I juridisk mening är fortfarande ett svenskt, i verksamt, företag. Företagets produkter betraktas alltjämt som svenska. Detta innebär att det regelverk vi har , som givits bred parlamentarisk förankring och vars synsätt den senaste socialdemokratiska partikongressen ställde sig bakom, gäller fullt ut. Det finns anledning att anta att det nya ägandet kommer att medföra ett nära samarbete mellan det svenska och det amerikanska företaget. Detta är inte något nytt i sak. har mellan och av exporten från svenska försvarsindustriföretag gått till , , och /. Exporten har i betydande utsträckning avsett underleveranser till dessa länders försvarsindustrier inom ramen för olika former av samarbete. Ändrade ägandeförhållanden innebär inte någon ändring ur exportkontrollhänseende vad gäller export av komponenter. I ett längre perspektiv kan och bestämma sig för att gemensamt utveckla nya produkter. I ett sådant skede blir det nödvändigt att med den amerikanska regeringen ta upp en diskussion om hur exporten av dessa produkter ska hanteras så att en tillfredsställande kontroll uppnås ur båda länders synvinkel. En sådan diskussion blir mycket beroende av de faktiska omständigheterna (om t.ex. det ena eller andra landets industri endast har en mycket liten andel i den nya produkten eller om det är fråga om en produkt som kan sägas vara lika mycket amerikansk som svensk). Alla sådana diskussioner kommer givetvis att föras med det svenska regelverkets bestämmelser som utgångspunkt.