ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12776 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:776 om skattebefrielse för biodrivmedel har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser vidta för att ska lämna in en ansökan till i syfte att kunna medge skattebefrielse för biodrivmedel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Alltsedan inträdet i den Europeiska unionen är bundet av bestämmelserna i mineraloljedirektivet. Enligt dessa är huvudregeln att samtliga bränslen, som används som motordrivmedel, ska beskattas. Om ett biodrivmedel blandas i exempelvis bensin, ska det beskattas på samma sätt som bensinen. EG-rätten medger dock i vissa fall undantag från huvudregeln. Den s.k. pilotprojektsbestämmelsen öppnar möjligheten att medge befrielse från punktskatt i fråga om pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter, särskilt när det gäller bränslen från förnybara källor. Med stöd av bestämmelsen har regeringen beviljat omkring 20 företag nedsättning av eller befrielse från punktskatt på framför allt etanol och rapsmetylester. Systemet med skattebefrielse i form av pilotprojektsdispens, som alltså innebär att regeringen beslutar i varje enskilt ärende, visade sig dock vara administrativt krångligt. Mot denna bakgrund väcktes tanken att skulle utnyttja mineraloljedirektivets andra möjlighet att medge skattenedsättning, dvs. att försöka utverka rådets tillstånd att tillämpa en generell nedsättning av punktskatt för vissa biodrivmedel. I den trafikpolitiska proposition, som regeringen beslutade , angavs att regeringen skulle överväga denna möjlighet. Som påpekat uttalade regeringen därefter ekonomiska vårproposition att den avsåg att lämna in en sådan ansökan. skedde en markant ökning av de volymer biobränsle som ansökningarna om skattebefrielse omfattade. De fram inkomna ansökningarna motsvarade ett skatteintäktsbortfall på . började det uttalas alltfler tvivel angående den faktiska miljönyttan av att subventionera en storskalig inblandning av framför allt etanol i bensin. Mot bakgrund av dessa omständigheter fattade regeringen en rad avslagsbeslut avseende sökt skattebefrielse för biodrivmedel. Regeringen håller nu på att överväga den framtida politiken på biodrivmedelsområdet. I detta sammanhang kan jag erinra om att regeringen har gett i uppdrag att handha kontroll och utvärdering av de aktuella pilotprojekten. ska senast den 31maj avge en rapport till regeringen. Svaret på fråga blir således att regeringen inte avser att lämna in någon ansökan till kommissionen förrän arbetet med att utforma den framtida politiken på området är slutfört.
frs · GN12777 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:777 om tilldelningen av UMTS-licenser har frågat statsrådet om vad hon avser att göra för att påskynda tilldelningen av UMTS-licenser. Bakgrunden till frågan är att flera länder uppges ligga före på detta område. Regeringen anser att det är viktigt att konkurrensen på telemarknaden stimuleras så att abonnenterna ges bättre och effektivare telekommunikationer men också att marknaden öppnas för nya tjänster och system. och rådet har beslutat om ett samordnat införande av ett system för mobil och trådlös kommunikation @ UMTS @ av tredje generationen inom gemenskapen. Syftet med beslutet är att underlätta ett snabbt införande av kompatibla UMTS-nät och UMTS-tjänster inom gemenskapen på grundval av principerna för den inre marknaden och i enlighet med kommersiell efterfrågan. Enligt beslutet ska medlemsstaterna möjliggöra ett samordnat och gradvis införande av UMTS-tjänsterna på sitt område senast den 1januari 2002 och inrätta ett auktorisationsförfarande för UMTS senast den 1januari 2000. Med den målsättning som regeringen har när det gäller att stimulera konkurrensen på telemarknaden är det givetvis angeläget att denna tidsplan inte överskrids. , , ansvarar emellertid för frekvenstilldelningen och har också upprättat en tidsplan för hur licensieringen ska genomföras med hänsyn tagen till både beslutet i EU och vår egen nationella lagstiftning. Det sista är inte minst viktigt eftersom tillståndsgivningen måste ske med klara och tydliga villkor för vad som gäller för UMTS-användningen. Regeringen har förelagt en proposition om ökad konkurrens på mobiltelemarknaden. Förslaget innebär att de nätoperatörer som innehar ett eget mobilt telenät är skyldiga att upplåta nätkapacitet för mobila teletjänster. Förslaget syftar till att främja konkurrensen och mångfalden på mobiltelemarknaden. Förslaget har givetvis betydelse för introduktionen av UMTS. Lagändringen beräknas träda i kraft den 1maj 2000. En ytterligare fråga som har betydelse för licensieringen är frågan om nationell roaming. Detta förslag ingår som en del i vårpropositionen som kommer att överlämnas till den 13april. Regeringen anser att det är viktigt att regelverket är klart och tydligt innan licensieringen av UMTS sker. Om inte aktörerna är säkra på vilka regler som sedan kommer att gälla kan detta hämma utvecklingen och införandet av tredje generationens mobiltelefoni. arbetar med att förbereda licensieringen och myndigheten räknar med att påbörja inbjudningsförfarandet . Av PTS egna uppgifter om planeringen för UMTS framgår att licensieringsprocessen beräknas vara färdig och att därmed vid en internationell jämförelse ligger i mittfältet tidsmässigt bland ett antal viktiga länder. Mot bakgrund av det anförda anser jag att regeringen har vidtagit nödvändiga och relevanta åtgärder. Naturligtvis kommer regeringen också att följa upp vad som sker fortsättningsvis.
frs · GN12778 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:778 om konkurrensneutraliteten på mobiltelefonområdet har frågat statsrådet om vad hon avser att göra för att se till att konkurrensneutraliteten på telekomområdet bevaras när det gäller frekvenstilldelning för tredje generationens mobilnät (UMTS). () ger med stöd av telelagen tillstånd för att bedriva mobila teletjänster. Ett inbjudningsförfarande kan föregå sådan tillståndsgivning. PTS har bemyndigande att meddela föreskrifter om de sakliga grunder som ska tillämpas vid ett sådant prövningsförfarande. Det är alltså PTS som meddelar föreskrifter och regeringen kan därför inte ingripa avseende hur de utformas. Upplysningsvis kan jag dock säga att PTS har skickat ut ett utkast till föreskrifter på remiss till berörda parter för synpunkter. I remissvaren har också sådana synpunkter som togs upp i frågan framförts. Någon föreskrift har inte meddelats ännu men detta kan antas ske .
frs · GN12779 · 2000-04-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:779 om Östersjömiljarden har frågat statsministern om han är beredd att avskaffa Östersjömiljarden och i stället öka det ordinarie öststödet. Frågan har överlämnats till mig. Den första Östersjömiljarden, som jag uppfattat att syftar på i sin fråga, anslogs för att stärka samarbetet och utvecklingen i . I syfte att bl.a. stimulera tillväxt och sysselsättning skulle de föreslagna medlen anvisas för åtgärder och projekt inom bl.a. områdena livsmedel, energisystem, kunskapsutbyte, infrastruktur och miljö samt för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stat och näringsliv i . Det bör noteras att det reguljära samarbetet med (som hänvisar till som öststöd) delvis har andra målsättningar, nämligen att bidra till ett demokratiskt integrerat genom att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokratins kultur, främja en socialt hållbar ekonomisk omvandling och stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Ett viktigt mål är att främja medlemskap i för , , och . Erfarenheterna av Östersjömiljarden är att den stärkt roll i Östersjösamarbetet och utgjort ett värdefullt instrument för stöd till svensk näringslivsverksamhet i regionen. Det ligger i sakens natur att utvecklingsprojekt med höga kvalitetskrav tar tid att identifiera och bereda. De större projekten inom Östersjömiljarden tar sedan fyra att genomföra. Med tanke på att flera projekt inletts är min uppfattning att det är väl tidigt att redan nu slå fast vilka effekter Östersjömiljarden har haft bl.a. för sysselsättningen. Insatserna som har genomförts, och genomförs, med medel från Östersjömiljarden måste i stället ses i ljuset av den effekt som tillväxten i hela regionen, på båda sidor , medför. De projekt inom t.ex. energi- och miljöområdet som finansierats genom Östersjömiljarden bidrar både till ökade marknadsmöjligheter för svenska företag och nya möjligheter för handelspartner i regionen. En ökad tillväxt i regionen skapar förutsättningar för en ökad tillväxt för det enskilda landet och detta påverkar även sysselsättningen i landet och regionen som helhet. Mot bakgrund av att erfarenheterna av Östersjömiljarden varit positiva anser jag att vi bör fortsätta att använda detta nya instrument för att på ett offensivt sätt främja det svenska näringslivets intressen och sysselsättningen i regionen. Att som föreslår avskaffa detta innovativa och nyskapande verktyg och i stället öka det ordinarie "öststödet" går stick i stäv med vad det svenska näringslivet länge efterfrågat, nämligen åtgärder för att stärka handel och investeringar i . Som svar på fråga är jag således inte beredd att avskaffa Östersjömiljarden.
frs · GN12780 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:780 om kärnkraftssäkerhet har frågat mig vad regeringen gör för att till allmänheten redovisa Statens kärnkraftinspektions beräknade kostnader för att uppdatera Barsebäck2 och Oskarshamn2 till modern och godtagbar standard. Enligt Statens kärnkraftinspektions och Statens strålskyddsinstituts senaste rapport och strålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken är myndigheternas samlade bedömning den att säkerheten allmänt upprätthållits på en tillfredsställande nivå vid samtliga reaktorer i förhållande till gällande krav. Av rapporten framgår att också reaktorinnehavarnas löpande kärnsäkerhetsarbete är tillfredsställande. ska fortlöpande driva på i säkerhetsarbetet och ta initiativ till åtgärder för att höja säkerheten. I årsredovisning har myndigheten redovisat vilka säkerhetskrav som behöver ställas på reaktoranläggningarna. Kraven föreslås införas första årtionde. I den mån sådana krav införs i inspektionens författningssamling ska myndigheten enligt gällande regler redovisa en konsekvensanalys med bedömning av vilka kostnader de nya kraven kan medföra för reaktorinnehavarna. Det rör sig då i första hand om merkostnader utöver de kostnader för moderniseringar och förbättringar som reaktorinnehavarna väljer att genomföra av andra skäl och som innehavarna inte är skyldiga att redovisa till inspektionen. Konsekvensanalysen är allmän handling när den upprättats, men enligt vad jag erfarit har ännu inte hunnit till denna punkt i sitt pågående arbete.
frs · GN12781 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:781 om tillgången på el har frågat miljöministern om han tänker lugna oroliga familjer och säga att en eventuell elbrist, till följd av stängningen av , inte kommer att öka elkostnaderna. Fördelningen av arbetet inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på den frågan. Jag vill inledningsvis påminna om att , strax efter folkomröstningen, uttalade att "kärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd". Denna princip har sedan vid varje energipolitiskt beslut åter slagits fast av regering och riksdag. Enligt riktlinjer för energipolitiken ska takten i kärnkraftsavvecklingen avgöras av resultaten av hushållningen med el, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion och möjligheterna att bibehålla internationellt konkurrenskraftiga elpriser. energipolitiska beslut innebär att de energipolitiska riktlinjerna uppgörelse ligger fast. Dessa politiska ställningstaganden innebär att kraftigt höjda elpriser som en följd av avvecklingen av kärnkraften inte kommer att accepteras av något parti i . Vi får inte glömma att elmarknaden i är konkurrensutsatt och att priset på el bestäms av utbud och efterfrågan. I ett system med stor andel vattenkraft, som i , och ett klimat som gör att behovet av ljus och värme varierar , så är det naturligt att även elpriset varierar. Jag vill i detta sammanhang påpeka att priserna på elmarknaden inte påverkades av stängningen av den första reaktorn i . Den planenliga stängningen av innebär att tillgänglig effekt i minskar med 600 MW. Detta är enbart en femtedel av den totala avställda produktionskapaciteten. På den integrerade nordiska elmarknaden utnyttjas våra gemensamma produktionsresurser effektivare. Det gör att behovet av reservkapacitet minskar. De produktionsanläggningar som avvecklats eller lagts i malpåse är i första hand oljeeldade kraftverk som på grund av sina höga driftskostnader, utnyttjats endast vid höglastsituationer, dvs. i många fall några enstaka timmar . I regleringsbrevet till har regeringen specificerat affärsverkets ansvar vad gäller tillgången på el vid höglast i det svenska elsystemet. Två nya mål har införts för verksamheten. För det första ska bevaka tillgången på höglastkapacitet i det svenska elsystemet och förmedla relevant information till marknadens aktörer. För det andra ska utveckla marknadsinstrument som kan bidra till att säkra tillgången på effekt vid toppbelastning. Jag vill avslutningsvis betona att uppdraget till är mycket betydelsefullt för elmarknadens fortsatta utveckling. Självklart måste försörjningstryggheten säkras men detta måste i första hand ske på marknadsmässiga villkor. Sammantaget kan alltså konstateras att några höjda elpriser till följd av stängningen av inte kommer att accepteras. Detta är också de lugnande ord som jag kan ge till frågeställaren, oroliga familjer och inte minst den inhemska industrin.
frs · GN12782 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:782 om kustnära helikoptrar har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkra närvaron av de kustnära helikoptrarna i samma utsträckning som . Bakgrunden till fråga är att Försvarsmakten har sagt upp avtalet med om helikopter i beredskap för räddningstjänst på fem orter @ /, , , /och @ i landet. har i sitt beslut den 30mars 2000 med anledning av regeringens proposition Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) behandlat frågor om utnyttjandet av Försvarsmaktens helikoptrar för bl.a. räddningstjänst. konstaterar i sitt betänkande (s.213) att enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) ansvarar för sjöräddningstjänsten, för flygräddningstjänsten och respektive kommun för räddningstjänsten inom kommunen. Polisen har särskilda uppgifter inom fjällräddningen. Det ankommer på dessa myndigheter att organisera respektive räddningstjänst. Utskottet erinrar också om att Försvarsmakten inte har något ansvar för räddningstjänst utöver den räddning som direkt hör ihop med försvarsverksamheten. Med en skrivelse den 15mars 2000 sade Försvarsmakten upp avtalet med om helikoptertjänster för räddningsinsatser fr.o.m. den 1april 2000. Uppsägningstiden är , varför avtalet upphör att gälla den 1oktober 2000 om inte en ny överenskommelse träffas. Försvarsmakten anger i skrivelsen att myndigheten sedan den 1mars 2000 har svårigheter att på grundval av gällande arbetstidsavtal uppfylla sin del av avtalet. Avtalets nuvarande ambitionsnivå förutsätter, enligt Försvarsmakten, att personalresurserna är i balans med uppgifter samt att ett till verksamheten anpassat beredskapsavtal kan träffas med arbetstagarorganisationerna. Uppsägningen av avtalet med har således sin grund i avtalsfrågor mellan Försvarsmakten och personalorganisationerna. En diskussion om dessa frågor pågår mellan parterna. Jag bör som statsråd inte kommentera avtalsfrågor av detta slag. Liksom försvarsutskottet och anser jag att det är angeläget att Försvarsmaktens helikopterresurser även i fortsättningen ska kunna nyttjas för bl.a. räddningsverksamhet.
frs · GN12783 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:783 om skuldavskrivningar till har ställt en fråga till utrikesministern om vad hon tänker göra i olika internationella sammanhang för att medverka till att beviljas skuldavskrivningar i syfte att underlätta landets återuppbyggnad efter översvämningskatastrofen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan som ställer är befogad. Vi är alla djupt berörda av de vittgående skador och stora lidande som den senaste tidens översvämningskatastrof förorsakat flera länder i södra . är särskilt hårt drabbat, vilket förväntas få stora efterverkningar för landets ekonomi, som innan katastrofen inträffade hade gjort lovande framsteg. har redan på olika sätt bistått . Sida har beviljat i humanitärt bistånd för att tillgodose olika akuta behov; detta bistånd har främst kanaliserats via organisationer (FN och enskilda organisationer), som har erfarenhet av och förtroende för. Dessutom vill jag nämna att en betydande del () av årliga bidrag till WFP öronmärkts för , främst för anskaffning och distribution av livsmedel. Vidare pågår tillbaka diskussioner med om en omläggning av innevarande års landramsmedel för återuppbyggnadsinsatser. beviljade regeringen, på förslag från Sida, fördelade på i skuldlättnader och i obundet budgetstöd. Statssekreterare besökte 15@17 mars för att bilda sig en uppfattning om katastrofens omfattning och för samtal om svenska insatser. Sidas generaldirektör ledde en delegation till ; syftet med resan var att inhämta ytterligare information om och diskutera former för det långsiktiga återuppbyggnadsarbete, som landets regering planerar. Resultatet av besöket kommer att utgöra viktigt underlag för utarbetande av svensk position inför det stora givarmöte som i samarbete med FN inbjuder till i i slutet av , där återuppbyggnadsbistånd står på agendan. är det land som erhållit den mest omfattande skuldlättnaden inom det s.k. HIPC-initiativet, ca . kommer, inom ramen för vårt samarbete med och , att verka för att möjligt kommer i åtnjutande av utökade skuldlättnader inom HIPC-initiativet enligt de principer som beslutades vid organisationernas årsmöten . Detta kommer att innebära ytterligare ca i skuldlättnad för . arbetar aktivt, tillsammans med andra likasinnade länder, för att säkra finansieringen av detta initiativ genom en öppen finansieringsprocess med en rimlig bördefördelning mellan bidragsgivarna.
frs · GN12784 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:784 om att glesbygdsturism hindras av strandskydd har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta strandnära bebyggelse i glesbygd. Syftet med strandskyddet är att trygga förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och att bevara goda livsvillkor på land och i vatten för växt- och djurlivet. Inom strandskyddsområdet råder därför bl.a. förbud mot att uppföra ny byggnad eller anläggning. Det generella strandskyddet omfattar områden intill från strandlinjen. Stugbyar och fritidshusbebyggelse kan alltså med fördel placeras utanför strandskyddsområdet från strandlinjen om strandskyddet inte utvidgats inom området. Undantag från strandskyddsbestämmelserna kan medges om det föreligger särskilda skäl. Beträffande möjligheten att få undantag från strandskyddet har regeringen dock uttalat i propositionen till (1997/98:45 s.88) att tillämpningen ska vara restriktiv. Bedömningen av om undantag från strandskyddet kan medges måste naturligtvis göras från fall till fall. Det exempel som nämner i sin fråga avser ett ärende som bereds inom . Mot bakgrund härav kan jag naturligtvis inte föregripa regeringens kommande beslut och ge något besked om resultatet av den i detta fall aktuella prövningen. är jag inte beredd att ändra bestämmelserna om strandskydd.
frs · GN12786 · 2000-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:786 om häktet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att möjliggöra att häktet i åter kan öppnas permanent. ställer sin fråga mot bakgrund av att det är regeringens ansvar att ge direktiv till kriminalvården och se till att den har tillräckliga resurser. Regeringen har just lagt fram den ekonomiska vårpropositionen för . Regeringens förslag innebär att rättsväsendet tillförs för , för och 1,6 miljarder för . Medlen ska enligt propositionen användas för utveckling och reformering av rättsväsendet. Arbetet ska, utifrån en helhetssyn på myndigheternas verksamhet, leda till ett rättsväsende som uppfyller medborgarnas berättigade krav på snabbhet, rättssäkerhet och hög kvalitet. Ett viktigt inslag i detta arbete, som särskilt nämns i propositionen, är att ge kriminalvården förutsättningar att möta ett ökat platsbehov och fortsätta att utveckla verksamheten. Kriminalvården har i sitt budgetunderlag för begärt extra resurser för att utöka antalet platser både på anstalter och i häkten. Dessa krav behandlas i de pågående diskussionerna om ramdispositionen. Som antyder är det däremot ansvar att inom ramen för tilldelade medel besluta vilka anstalter och häkten som ska finnas.
frs · GN12788 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:788 om olaglig taxiverksamhet har frågat justitieministern om vilka åtgärder hon avser att vidta för att effektivare kunna bekämpa olaglig taxiverksamhet. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag ser mycket allvarligt på den olagliga taxiverksamhet som förekommer. Jag delar uppfattning att verksamheten utgör ett illojalt konkurrenshot och för resenären en utsatthet eftersom resan görs med en okänd person som inte står under någon som helst kontroll från en tillsynsmyndighet. En straffskärpning skedde genom ändringar i yrkestrafiklagen, som trädde i kraft . Straffmaximum höjdes då till fängelse i högst . Straffskärpningen är en viktig signal om att det här rör sig om ett samhällsproblem som det är angeläget att bekämpa. Mycket arbete görs på fältet för att komma åt den olagliga taxiverksamheten. I samverkan mellan flera aktörer har olika projekt startats och strategier lagts upp för att komma åt de personer som konkurrerar på ett ojust sätt. I samband med de razzior som har gjorts har också information delats ut till presumtiva resenärer för att varna för de stora risker som är förenade med att låta sig transporteras av en person som har undgått den rigorösa prövning som görs vid en ansökan om att få bedriva yrkesmässig trafik. Jag bedömer att det inte behöver införas några nya regler, utan hänvisar till de åtgärder som står till buds genom det gällande regelverket.