ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12742 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:742 om att utjämningspolitiken ökar ojämlikheten och 747 om omfördelningspolitiken har frågat statsministern om omfördelningspolitiken. har frågat mig om utjämningspolitiken ökar jämlikheten. Ansvaret i regeringen är fördelat så att det är jag som besvarar frågorna. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. hänvisar till en undersökning från () som pekar mot att sannolikheten för att den fattige ska förbli fattig har ökat . Tolgfors frågar dels vad statsministern avser göra för att utvärdera omfördelningspolitikens effekter för landets låginkomsttagare, dels vad jag avser att göra för att arbete ska löna sig bättre för lågavlönade. Ett stort antal svenska och internationella forskningsrapporter har visat på den stora framgången för politik för social rättvisa och en jämn fördelning av välfärden. har en av de jämnaste inkomstfördelningarna bland . Andelen med en svag ekonomi är jämförelsevis låg. Barnen i har en relativt bättre standard än i de flesta andra länder. Inkomströrligheten är en central aspekt av fördelningspolitiken som speglar de socialt betingade skillnaderna i chanser till goda livsinkomster. Överlag har det visat sig mycket svårt att mäta rörlighetens förändringar över . Hur inkomster beräknas har förändrats exempelvis när socialförsäkringarna gjordes skattepliktiga 1974 och vid skattereformen 1990@1991. Ungdomarna studerar allt längre och förvärvsfrekvens bland kvinnor har ökat osv. Risken är att inkomströrligheten överskattades eftersom ersättningar vid sjukdom, arbetslöshet m.m. inte var skattepliktiga och därför inte fanns med i taxeringsregistren. Slutsatserna av den rapport som Tolgfors hänvisar till måste enligt min mening vänta på en vetenskaplig granskning. Forskningen pekar på att inkomströrligheten har varit mycket stabil i . Forskningen pekar på en ökad rörlighet jämfört med . Kommittén Välfärdsbokslut beskriver i sin delrapport effekterna av 90-talskrisen, Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3). Välfärden är på många områden sämre än i början. I sitt fortsatta arbete avser kommittén att fördjupa analyserna av omfördelningsprocessen. Regeringen delar synen att det bör löna sig bättre att studera, arbeta och starta egna företag. Därför bedrivs ett långsiktigt arbete för sänkta marginaleffekter. Regeringen aviserade i budgetpropositionen en omfattande inkomstskattereform som innebär en kompensation för egenavgifter och som minskar andelen skattskyldiga med statlig skatt till . En fjärdedel av reformen har beslutats av . Med sin inriktning på låg- och medelinkomsttagare kommer denna reform, fullt ut genomförd, förutom att förbättra skatternas samlade fördelningsprofil, att sänka marginaleffekterna för dessa grupper och att stödja arbetslinjen. Ett förslag till maxtaxa inom barnomsorgen presenteras . Reformen innebär sänkta marginaleffekter för många barnfamiljer, särskilt för ensamstående föräldrar. Den ekonomiska familjepolitiken ses över vad gäller träffsäkerhet och marginaleffekter.
frs · GN12743 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:743 om Gammelsvenskby i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att gammelsvenskbyborna ska lyftas ur sin misär och få möjlighet till besöks- och kontaktverksamhet med . Levnadsförhållandena för en stor del av befolkningen i är besvärliga. gör också insatser där. Biståndsmässigt tillhör de prioriterade länderna i närområde. Sammantaget har våra insatser mer än fördubblats, från l998 till l999. Till de övergripande målsättningarna med våra insatser i hör bl.a. att fördjupa demokratin samt stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling. Vår förhoppning är att de insatser som gör i ska komma alla medborgare i landet till godo, också gammelsvenskbyborna. Projekt med specifik anknytning till Gammelsvenskby finns också. Inom lantmäterisektorn pågår ett projekt som innebär att ett stort antal förhandsbesked om äganderätt kommer att delas ut till bl.a. invånarna i . Lagfart kommer att beviljas när den jordabalk, som väntar på parlamentets beslut, går igenom. Ett jordbruksprojekt har startats i den region där Gammelsvenskby ligger. Projektet beräknas kosta och målgruppen är enskilda jordbrukare. Dessa kommer bl.a. att få ta del av svenska jordbrukares kunskaper och erfarenheter. Även studieresor till planeras. Forum Syd, paraplyorganisation för svenska frivilligorganisationer, planerar att med medel från Sida stödja ett projekt för att bilda ett sykooperativ bland kvinnorna i Gammelsvenskby. Vissa mindre insatser i Gammelsvenskby har också gjorts av för att stödja svenskundervisning bland byborna. Gammelsvenskbyborna har historiska band till som varande ättlingar till de svenskar som tvingades bort från . Vad gäller visum sker dock ingen särbehandling av gammelsvenskbyborna. Som medborgare i beviljas de visum i samma utsträckning och på samma grunder som andra ukrainska medborgare, allt i enlighet med Statens invandrarverks praxis och beslut. avser att inviga ett honorärkonsulat i Cherson. Förhoppningen är att detta ska underlätta kontakterna mellan gammelsvenskbyborna och .
frs · GN12744 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:744 om stöd vid internationella insatser har frågat mig vad jag avser göra för att öka stödet till de svenskar som deltar i internationella organisationers fredsfrämjande missioner. Låt mig till att börja med slå fast att regeringen sätter stort värde på de insatser som svenska medborgare gör inom ramen för olika fredsfrämjande missioner runt om i världen. Dessa personer deltar i en av svensk utrikespolitiks mest prioriterade verksamheter. har en lång tradition på detta område. Den breda erfarenhet vi skaffat oss har gjort svenskar till efterfrågade deltagare i fredsfrämjande verksamheter. Som minister får jag ofta motta bevis för den uppskattning som svenska representanter röner i dessa sammanhang. är det givetvis så att de miljöer som missionerna bedrivs i är krävande. Det är därför de behövs. Det ställer stora krav både på de personer som väljer att delta, och på de organisationer som svarar för insatsen. Svenskt deltagande i civila fredsfrämjande missioner sker inom ramen för både FN och . Det är då i första hand dessa organisationer som ansvarar för att deltagarna får det stöd som de har rätt till, och som är en förutsättning för att missionen ska fungera effektivt. Anställningsvillkoren regleras också huvudsakligen i enlighet med vad som är praxis i dessa organisationer. Regeringen utsåg en särskild utredare för att kartlägga den svenska rekryteringen av personal till insatser i konfliktområden och föreslå åtgärder för att ytterligare förbättra denna. Förutsättningarna för ett samordnat svenskt stöd till personal i konfliktområdena kommer att beröras av utredaren. Utredningen beräknas bli klar .
frs · GN12745 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:745 om diskriminering av invandrare har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att personer med invandrarbakgrund inte ska utsättas för diskriminering. Frågan är ställd mot bakgrund av rapporteringen i om att många mäklare var beredda att sortera bort personer med invandrarbakgrund om säljaren begär det. Jag vill inledningsvis erinra om bestämmelse om olaga diskriminering. Om en näringsidkare i sin verksamhet diskriminerar en annan person @ på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller homosexuell läggning är det enligt gällande rätt en straffbar handling. I fråga om bostadsmarknaden gäller bestämmelsen den som yrkesmässigt tillhandahåller allmänheten fastigheter eller yrkesmässigt bjuder ut hyres- och bostadsrätter. I direktiven (dir. 1999:49) till diskrimineringsutredning (Ju1999:10) nämns att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har begärt en översyn av och vissa ändringar i fråga om bl.a. vad som kan anses gälla vid förmedling av diskriminerande villkor samt i fråga om försök och olika former av medverkan m.m. till olaga diskriminering. I direktiven konstateras att det enligt DO har förekommit att personer i olika sammanhang försöker förmå näringsidkare på bostadsmarknaden att begå brottet olaga diskriminering. Lagstiftningen om olaga diskriminering ses över av den nämnda utredningen. Enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, ska DO verka för att etnisk diskriminering inte förekommer i arbetslivet eller på andra områden av samhällslivet. DO ska också genom överläggningar med myndigheter, företag och organisationer samt genom opinionsbildning, information och på liknande sätt ta initiativ till åtgärder mot etnisk diskriminering. Mot bakgrund av rapportering har DO kallat företrädarna för mäklarbranschen till ett möte den 3maj. Det är också viktigt att branschorganisationerna själva arbetar med att motverka och förebygga diskriminering inom sina områden. I ett sådant arbete kan det behövas kunskaps- och medvetandehöjande insatser. Jag kommer därför att ta initiativ till ett uppdrag till och DO för att de ska inleda en dialog med olika branschorganisationer om diskrimineringsfrågor.
frs · GN12746 · 2000-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:746 om kvinnors andel av Östersjömiljarderna har frågat statsrådet vilka åtgärder som avses vidtagas för att säkra jämställdhetsaspekterna för Östersjömiljarden2. Frågan har överlämnats till mig. Regeringens arbete med jämställdhetsfrågor vägleds av att jämställdhetsperspektivet ska genomsyra alla delar av regeringens politik och respektive ministrar ska ta ansvar för jämställdheten inom sitt område. Denna metod som kallas för mainstreaming är ett viktigt redskap i jämställdhetsarbetet, både i och internationellt. Som nämner i sin fråga bereds frågan om att delegera medel från Östersjömiljarden2 till för stöd till Östersjöinriktade näringslivsinsatser bl.a. inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. Regeringen beslutade om särskilda villkor för statlig medverkan i finansiering och genomförande av regionala tillväxtavtal. Ett av kriterierna för medverkan är att könsperspektivet beaktas i avtalets olika delar. Detta gäller även för de medel som skulle överföras till för de aktuella insatserna. Vad gäller övriga insatser med Östersjömiljarden2 delegeras medlen i allt väsentligt till statliga myndigheter/organ för stöd till satsningar som ska främja det svenska näringslivets verksamhet i . Varje myndighet/organ som får ett sådant uppdrag av regeringen ska tillse att jämställdhetsaspekten beaktas i arbetet och de insatser som genomförs. Detta i enlighet med existerade verksförordningen (1995:1322). Härutöver övervägs att inom ramen för Östersjömiljarden2 utforma särskilda stödinstrument med inriktning på kvinnligt företagande.
frs · GN12747 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:742 om att utjämningspolitiken ökar ojämlikheten och 747 om omfördelningspolitiken har frågat statsministern om omfördelningspolitiken. har frågat mig om utjämningspolitiken ökar jämlikheten. Ansvaret i regeringen är fördelat så att det är jag som besvarar frågorna. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. hänvisar till en undersökning från () som pekar mot att sannolikheten för att den fattige ska förbli fattig har ökat . Tolgfors frågar dels vad statsministern avser göra för att utvärdera omfördelningspolitikens effekter för landets låginkomsttagare, dels vad jag avser att göra för att arbete ska löna sig bättre för lågavlönade. Ett stort antal svenska och internationella forskningsrapporter har visat på den stora framgången för politik för social rättvisa och en jämn fördelning av välfärden. har en av de jämnaste inkomstfördelningarna bland . Andelen med en svag ekonomi är jämförelsevis låg. Barnen i har en relativt bättre standard än i de flesta andra länder. Inkomströrligheten är en central aspekt av fördelningspolitiken som speglar de socialt betingade skillnaderna i chanser till goda livsinkomster. Överlag har det visat sig mycket svårt att mäta rörlighetens förändringar över . Hur inkomster beräknas har förändrats exempelvis när socialförsäkringarna gjordes skattepliktiga 1974 och vid skattereformen 1990@1991. Ungdomarna studerar allt längre och förvärvsfrekvens bland kvinnor har ökat osv. Risken är att inkomströrligheten överskattades eftersom ersättningar vid sjukdom, arbetslöshet m.m. inte var skattepliktiga och därför inte fanns med i taxeringsregistren. Slutsatserna av den rapport som Tolgfors hänvisar till måste enligt min mening vänta på en vetenskaplig granskning. Forskningen pekar på att inkomströrligheten har varit mycket stabil i . Forskningen pekar på en ökad rörlighet jämfört med . Kommittén Välfärdsbokslut beskriver i sin delrapport effekterna av 90-talskrisen, Välfärd vid vägskäl (SOU 2000:3). Välfärden är på många områden sämre än i början. I sitt fortsatta arbete avser kommittén att fördjupa analyserna av omfördelningsprocessen. Regeringen delar synen att det bör löna sig bättre att studera, arbeta och starta egna företag. Därför bedrivs ett långsiktigt arbete för sänkta marginaleffekter. Regeringen aviserade i budgetpropositionen en omfattande inkomstskattereform som innebär en kompensation för egenavgifter och som minskar andelen skattskyldiga med statlig skatt till . En fjärdedel av reformen har beslutats av . Med sin inriktning på låg- och medelinkomsttagare kommer denna reform, fullt ut genomförd, förutom att förbättra skatternas samlade fördelningsprofil, att sänka marginaleffekterna för dessa grupper och att stödja arbetslinjen. Ett förslag till maxtaxa inom barnomsorgen presenteras . Reformen innebär sänkta marginaleffekter för många barnfamiljer, särskilt för ensamstående föräldrar. Den ekonomiska familjepolitiken ses över vad gäller träffsäkerhet och marginaleffekter.
frs · GN12748 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:748 om ersättarfrågan i socialförsäkringsnämnderna har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka den demokratiska aspekten när vakanser tillfälligt uppstår i socialförsäkringsnämnder. gjordes, som också påpekar, förändringar avseende bl.a. socialförsäkringsnämnderna i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bakgrunden till regeringens bedömning är att det är önskvärt att organisationen med socialförsäkringsnämnder är effektiv och att kvaliteten på nämndens arbete är hög. Regeringen anser att detta bäst kan uppnås genom kontinuitet bland nämndsledamöterna så att de personer som deltar i arbetet också i större omfattning får ta ansvar för de beslut som nämnden fattar. Mot bakgrund av detta valde regeringen att behålla antalet ledamöter oförändrat, jämfört med tidigare regler medan systemet med suppleanter slopades. Förslaget innebär att samtliga i nämnden fått likvärdiga beslutsbefogenheter och likvärdigt ansvar. Det är viktigt att respektive kassa och ytterst dess styrelse tar ett aktivt ansvar för att arbetet i respektive socialförsäkringsnämnd fungerar. Detta kan bl.a. göras genom en dialog med nämndens ledamöter och att vid behov ersätta ledamöter. Jag vill dock understryka att frågeställningen är ny och att det därför är viktigt att fortsättningsvis följa utvecklingen.
frs · GN12749 · 2000-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:749 om besöksvisum har frågat mig om jag avser att, utifrån det arbete som skett inom , vidta åtgärder som underlättar för människor att kunna besöka sina släktingar/vänner i . Viseringspolitiken har som mål att utgöra ett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen och medge så stor frihet som möjligt för rörelser över gränserna. Det gäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser. Ett led i dessa kontakter är naturligtvis att medge besök i . är det av migrationspolitiska skäl nödvändigt att upprätthålla kravet på visering i förhållande till ett stort antal länder. Jag vill i detta sammanhang erinra om att det enligt instruktionen för ankommer på verkets styrelse att besluta bl.a. om riktlinjer för beslut i ärenden om visering. Den generella praxis tillämpar i viseringsärenden ger vid handen att visering normalt beviljas för, exempelvis, besök av föräldrar, barn och syskon. En annan vanlig grund för att bevilja visering är en inbjudan från en organisation eller ett företag. En viseringsansökan ska dock inte bifallas om det framkommit uppgifter om att syftet med ansökan egentligen är bosättning i . ska således göra en bedömning av om det finns risk för att den sökande, på grund av personliga eller andra förhållanden, inte återvänder till hemlandet. För länder där "avhoppen" erfarenhetsmässigt är många och där återtagande av icke skyddsbehövande möter problem gör en mer restriktiv bedömning än för andra länder. Regeringen delar principiella uppfattning att viseringsansökningar bör bedömas utifrån den enskilde individen. , i samverkan med berörda myndigheter, pågår ett arbete som syftar till att förbättra datorstödet så att ansökningar om uppehållstillstånd och visering kan följas upp bättre. Genom detta arbete får såväl som utlandsmyndigheterna tillgång till ytterligare underlag vid sin prövning av viseringsansökningar .
fr · GN11786 · 2000-04-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:786 av () till justitieminister om häktet i lades häktet i ned. Inför nedläggningen och som gått har jag till justitieministern, länsmyndigheter och påpekat det orimliga i situationen. är häkte tillfälligt åter i bruk. Skälet är platsbrist i Helsingborgshäktet. Häktesvakterna har ersatts av ett privat vaktbolag. Den planerade utbyggnaden av häktet i , som var en del i motiven för att lägga ned häktet i , har inte blivit av. Den planerade besparingen av häktesnedläggningen i ifrågasätts starkt. Förhållandena på våra häkten och anstalter överlag är kaotiska på grund av bl.a. platsbrist. Ansvaret för kaoset kan läggas på , men det största ansvaret åvilar ändå regeringen som har att ge direktiv och tillse att tillräckliga resurser ställs till myndighetens förfogande. Den röra som råder måste redas till, så mycket står helt klart. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att möjliggöra att häktet i åter kan öppnas permanent?
fr · GN11787 · 2000-04-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:787 av () till statsrådet om Volvo@Scania-sammanslagningen och konkurrensen beslöt att inte godkänna sammanslagningen mellan . Kommissionen menade att sammanslagningen skulle ge det nya bolaget en alltför dominerande ställning på den nordiska marknaden. Beslutet reser en intressant fråga utifrån vissa principer. Vilken betydelse har storleken på en nationell marknad när ändå alla medlemsländer i EU hör till en stor gemensam marknad? Det är detta som borde betraktas som den relevanta marknaden. En sammanslagning mellan hade förvisso skapat ett stort dominerande företag på både den svenska och den nordiska marknaden. Men på EU-nivå hade det nya företaget inte fått samma betydelse om man jämför med de stora lastvagnstillverkarna i andra EU-länder. Enligt mitt sätt att se det är EU:s inre marknad att betrakta som en marknad där alla företag ska få möjlighet att växa och expandera så att de kan konkurrera med t.ex. eller utan att kommissionen lägger hinder i vägen. Om inte EU ska betraktas som den relevanta marknaden så kommer detta konsekvent att missgynna de små medlemsländerna i EU och slå särskilt hårt mot de länder som både är små och som har förhållandevis många stora och internationella företag. är ett sådant land. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Är regeringen beredd att ta upp diskussioner inom EU för att få till stånd en regeländring så att EU:s konkurrenslagstiftning inte konsekvent missgynnar de små medlemsländernas industri och konkurrensmöjlighet?
fr · GN11788 · 2000-04-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:788 av () till justitieminister om olaglig taxiverksamhet Det är väl känt att det är mycket svårt att komma åt den olagliga taxiverksamheten. Inte ens vid till synes uppenbart brott, då s.k. "svartåkare" ertappas med pengar i hand, precis mottagna från en kund, har polisen någon större möjlighet att med framgång anmäla vederbörande för lagbrott. Bevisningen är oftast otillräcklig. Det säger sig själv att denna i flera hänseenden olagliga konkurrens är till stort förfång för näringen och i sista hand drabbar också kunderna. Det är naturligtvis oerhört viktigt att åtgärder sätts in som kan förhindra denna typ av olaglig taxiverksamhet. Min fråga till justitieministern är därför följande: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att effektivare kunna bekämpa olaglig taxiverksamhet av bl.a. det slag som beskrivits ovan?
fr · GN11789 · 2000-04-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:789 av () till näringsminister om koldioxidutsläpp inom EU Utsläppen av växthusgaser inom EU ökar. Enligt prognoser kommer transportsektorns utsläpp av koldioxid att vara högre 2010, jämfört med . Anledningen till ökningen är framförallt att den ekonomiska tillväxten leder till fler och längre transporter. EU:s inre marknad leder till transportökningar. Katalytisk avgasrening och stoftfällor hjälper inte mot koldioxidutsläppen. Detta betyder att EU inte lyckas infria åtagandet i Kyotoprotokollet där det slås fast att utsläppen av växthusgaser ska minska till 2012. Tvärtom ökar utsläppen i när medvetenheten om växthuseffekten är större . Vi ser inte heller i någon tendens till minskade utsläpp av koldioxid från trafiken. Det enda gångbara är att minska transportflödet på väg, trots konflikten med ekonomisk tillväxt och EU:s inre marknad. Hur avser näringsministern verka för att transportsektorns utsläpp av koldioxid inom EU ska minska i enlighet med åtagandet i Kyotoprotokollet?
fr · GN11790 · 2000-04-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:790 av () till justitieminister om våldtäktsbrott Åklagaren i det riksbekanta s.k. Rissnefallet har ansett sig nödsakad att begränsa brottsrubriceringen mot de åtalade pojkarna till "grovt sexuellt utnyttjande". Bakgrunden sägs vara att flickan inte var i stånd att göra tydligt motstånd mot pojkarna. Om detta är en tolkning, som stämmer med lagens förarbeten är det uppseendeväckande och lagen måste ändras. Det finns alla skäl att se med största allvar på att unga pojkar @ ibland i grupp @ begår grymma övergrepp mot flickor. Våld mot kvinnor och våldtäkter hör till samhällets allvarligaste brott. För både pojkarnas och flickornas skull är det nödvändigt att samhället är tydligt och står för den allmänna rättsuppfattningen vad gäller våldtäktsbrott. Brottet blir inte mindre allvarligt för att en flicka av olika skäl är ur stånd att ta ansvar för sig själv. Jag vill fråga justitieministern om hon med anledning av debatten om det s.k. Rissnefallet är beredd att förtydliga lagstiftningen beträffande våldtäktsbrott.
fr · GN11791 · 2000-04-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:791 av () till justitieminister om utländska fordonsförare och misstänkt brottslighet I inträffade att en person, som inte var bosatt i , åkte fast för misstänkt rattfylleri. I bilen åkte andra landsmän till mannen samt befann sig gods, som misstänktes vara stulet. På grund av polisens arbetsbelastning kunde utredning av misstanken om stöld, som avsåg inte bara föraren utan även passagerarna, inte genomföras , utan männen fick släppas och for med bil och gods till sitt hemland. Den 15maj 1998 beslutade att ge regeringen i uppdrag att se över frågan om indrivning av böter från utländska fordonsförare. Den danska modellen, som innebär beslag av bilen, förordades av . Det har snart gått fattade sitt beslut. Med en regel av det slag begärt att få sig förelagd hade de män, som man tvingades frige i brist på tillräcklig utredning, inte haft tillgång till bilen och därmed inte heller kunnat föra det gods, som misstänktes vara stulet ur landet. Regeringen har emellertid inte återkommit med det begärda lagförslaget. Min fråga till justitieministern är: När kan förvänta sig att erhålla det begärda lagförslaget?