ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121246 · 2000-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1246 om inrättandet av katastroffond har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att det ska bli möjligt att inrätta en katastroffond. Det privatekonomiska skyddet vid naturkatastrofer liksom vid andra olyckshändelser ska hanteras genom försäkringssystemet. Staten går således inte in och ersätter enskilda för skador som uppkommit till följd av naturkatastrofer. Enligt 37 § räddningstjänstlagen (1986:1102) har en kommun rätt till ersättning av staten vid en räddningstjänstinsats som medfört betydande kostnader. Denna ersättning kan kommunen ansöka om hos . har ett årligt anslag på för detta ändamål. Dessutom disponerar till förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Därutöver har beslutat om medel till anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting vars syfte är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter har hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. uppgår anslaget till ca . Av detta anslag avsätter nu regeringen för att bistå de kommuner som drabbats av översvämningarna. Mot denna bakgrund är inrättandet av en katastroffond inte aktuellt.
frs · GN121247 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1247 om kvinnor och arbetsskador har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som angriper orsakerna till att arbetsskadorna är överrepresenterade bland medelålders kvinnor. Arbetsskadestatistiken kompletterad med andra undersökningar visar att en kraftig ökning av antalet arbetssjukdomar har inträffat . Ökningen har varit störst i fråga om sjukdomar som beror på stress samt organisatoriska och sociala faktorer. En uppfattning om fördelningen mellan kvinnor och män får man framför allt från arbetsskadeanmälningarna. Kvinnor hade en arbetsskadefrekvens (anmälda fall och 10000 sysselsatta) på 6,8 och män på 2,9. De yrkesgrupper som hade högst frekvens var socialsekreterare och kuratorer (23,3), skötare i psykiatrisk vård, vårdare av psykiskt utvecklingsstörda (23,2), poliser (20,8) och sjuksköterskor inom psykiatri, geriatrik m.m. (17,3). De yrkesgrupper som totalt hade flest antal anmälningar var vårdbiträden samt personliga assistenter m.fl., undersköterskor, sjukvårdsbiträden m.fl. samt skötare och vårdare. Av de stressrelaterade anmälningarna 1998 handlade större delen av kvinnornas och drygt en tredjedel av männens om sjukdom på grund av fysisk belastning, där stress bidragit till skadan. I övrigt bestod stressbetingad sjukdom bland kvinnor huvudsakligen av överansträngning, utmattning/utbrändhet, depression o.d. Bland männen är förutom belastningssjukdomarna sjukdomar i cirkulationsorganen, främst hjärtinfarkter vanligast. Att motverka arbetsskadorna, särskilt för de mest utsatta grupperna är en mycket högt prioriterad uppgift både ur mänsklig och samhällsekonomisk synpunkt. tillsatte jag på regeringens uppdrag en arbetsgrupp inom med uppgift att analysera den stora ökningen av arbetsbetingad ohälsa som har samband med stress och andra organisatoriska och sociala faktorer. Arbetsgruppen ska ta fram en handlingsplan som anger en strategi för att komma till rätta med utvecklingen och för att åstadkomma en förnyelse av arbetsmiljöarbetet. I gruppen ingår representanter för olika departement inom och experter från berörda myndigheter. Slutrapporten ska lämnas före årets utgång. I övrigt pågår det arbete i ett flertal utredningar som berör de aktuella frågorna. Det gäller t.ex. (S1999:54) och Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S1999:08). Ett gemensamt beredningsarbete inom för att komma till rätta med den ökande ohälsan och dess kostnader kommer vidare att fortsätta . Jag är mot den här bakgrunden inte beredd att redovisa vilka åtgärder som jag anser bör vidtas på arbetsmiljöområdet.
frs · GN121248 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1248 om strandstädningen i har hävdat att jag lovat att staten ska ta ett ansvar för den nödvändiga strandstädningen och frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att detta löfte ska uppfyllas. Som jag framhållit förut utgör skräp som dumpas till havs eller som följer med tidvattnet ut till havs och därefter flyter i land längs kusterna ett hot mot miljön och djurlivet. Det är dessutom ett tråkigt inslag i kustlandskapet. Nedskräpningen av de svenska kusterna är således ett angeläget problem att åtgärda. Det är dock kommunerna som har det huvudsakliga ansvaret för renhållning och jag har inte lovat att staten ska ta ett ansvar för strandstädningen. Däremot har jag lovat att verka för att strandstädningens förutsättningar underlättas. Det finns skäl att se hur den aktivitetsgaranti som trädde i kraft kan tillämpas. Åtgärdens uppgift är att stärka den arbetssökandes möjlighet att erhålla reguljär anställning och bedömningen av hur detta mål bäst uppnås görs av den offentliga arbetsförmedlingen. Den viktigaste långsiktiga åtgärden för att minska nedskräpningen av stränderna är att förhindra dumpning av avfall till havs. arbetar för detta inom (), (OSPAR), och . agerar pådrivande i OSPAR som lead party för att komma till rätta med problemen med dumpat avfall. Inom ramen för vårt åtagande har vi initierat ett projekt för miljöövervakning av dumpat avfall under perioden 2000@2002. Målsättningen med projektet är att få till stånd ett övervakningsprogram som på ett vetenskapligt korrekt sätt ska kunna visa på trender och källfördelning av avfall på stränderna i . Projektet leds av en styrgrupp bestående av (ordförande), , , , , samt miljöorganisationen at Risk. Även deltar i projektet, men ingår inte i styrgruppen. Trots att det är för tidigt att dra slutsatser är förhoppningarna stora om att effektivt kartlägga problemet och därmed identifiera källor och att utveckla lämpliga åtgärder. Jag kommer att fortsätta följa frågan om nedskräpning längs de svenska kusterna och välkomnar alla konstruktiva förslag och åtgärder för att komma till rätta med problemet.
frs · GN121249 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1249 om kolkraft har frågat miljöministern om han avser att agera för att hitta metoder för att förhindra att billig kolkrafstel importeras. Eftersom elmarknadsfrågor är mitt ansvarsområde har frågan överlämnats till mig. Den 20juli 2000 besvarade jag en liknande fråga av . redovisade jag den aktuella utvecklingen i och planerade åtgärder för att minska utsläppen av koldioxid. De danska ansträngningarna för att minska elproduktionens miljöpåverkan är stora och bl.a. av detta skäl anförde jag att jag inte har för avsikt att vidta några särskilda åtgärder inom detta område. De nuvarande utsläppsnivåerna från vissa av de danska kolkraftverken är självklart ett bekymmer. är den integrerade nordiska elmarknaden ett viktig instrument för att förbättra effektiviteten i elsektorn och därmed bättre utnyttja de samlade energiresurserna. Möjligheterna till minskad miljöpåverkan bör i detta sammanhang ses i ett nordiskt perspektiv och en samlad förbättring av miljön i hela närområdet har också varit ett av målen för det nordiska elsamarbetet. Min uppfattning är att en vidareutveckling av det nordiska elsamarbetet på ett konstruktivt sätt kan bidra till att minska den samlade miljöpåverkan från elproducerande anläggningar i . Detta innebär ett långsiktigt arbete inriktat på fortsatt integration och harmonisering av regelverken i våra nordiska länder. Detta är ett gemensamt nordiskt intresse och av detta skäl kommer en ökad integrering av elmarknaderna i att vara en viktig fråga vid årets nordiska energiministermöte som kommer att hållas den 31augusti. Minskade utsläpp av koldioxid och miljöförbättringar för energiproducerande anläggningar aktualiseras vidare av Kyotoprotokollet och ett uppfyllande av dess åtaganden.
frs · GN121251 · 2000-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1251 om böter vid spritsmuggling har frågat vilka åtgärder finansministern avser vidta för att utöka antalet länder med vilka har avtal om att utdömda böter kan indrivas av svenska myndigheter eller landets egna myndigheter i det land där de bötesbelagda är bosatta/medborgare. Frågan är ställd mot bakgrund av att det inte finns något avtal mellan och som gör det möjligt att driva in böter som ådömts sprit- och cigarettsmugglare från . De avtal som har ingått på tullområdet innehåller inte i något fall bestämmelser om indrivning av böter. Det samarbete som förekommer när det gäller bötesindrivning över gränserna är av generellt slag och grundar sig inom på gemensamt utarbetade lagar i de nordiska länderna. Med några få utomnordiska länder finns vidare ett samarbete som grundar sig på den s.k. Europeiska brottmålsdomskonventionen. Inget av länderna i omfattas av samarbetet men jag känner till att bl.a. på flera områden visat intresse för ett utökat samarbete. Det gäller t.ex. indrivning och annat ömsesidigt bistånd på skatteområdet. Jag delar uppfattning att frågan är av intresse från svensk synpunkt och jag förutsätter att detta på lämpligt sätt kommer till uttryck i våra kontakter med på olika nivåer.
frs · GN121252 · 2000-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1252 om den s.k. 2,5-årsregeln vid spädbarnsdöd har frågat mig om jag tänker ta initiativ till förändringar i lag eller förordning för beräkning av förlängt SGI-skydd i föräldraförsäkringen i de fall ett tidigare barn har avlidit. hänvisar i sin fråga till mitt interpellationssvar från . Jag redogjorde där för att enligt nuvarande regler finns i föräldraförsäkringen ett förlängt SGI-skydd till barnets tvåårsdag (s.k. särskild beräkningsgrund). Om kvinnan blir gravid på nytt innan det första barnet har uppnått en ålder av och nio månaders ålder kan detta skydd fortsättningsvis förlängas enligt bestämmelserna i 4kap. 6§ lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelsen gäller för båda föräldrarna. Föräldrapenning beräknad på detta sätt kan utges för det nya barnet fram till dess att det fyller . Bestämmelsen förutsätter för sin tillämpning att det tidigare barnet är vid liv när kvinnan blir gravid på nytt och att det tidigare barnet inte har uppnått och . Om kvinnan blir gravid efter det att barnet avlidit, gäller däremot inte det förlängda SGI-skyddet, vilket borde ha framgått av mitt tidigare svar. Reglerna är tydliga och det har inte kommit till min kännedom att det skulle föreligga några tillämpningsproblem hos försäkringskassorna i denna del. Jag har dock för avsikt att analysera frågan.
frs · GN121253 · 2000-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1253 om kreditförfrågan före tandvård Carlinge Wisberg har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder så att inte kreditupplysningar kan stoppa behovet av tandvård. Jag är väl medveten om att det finns många människor som har svårt att betala för den tandvård som de har behov av, särskilt när det är fråga om omfattande behandlingar. får man inte glömma att det också finns stora grupper av äldre och funktionshindrade som har fått sin situation förbättrad sedan det reformerade tandvårdsstödet infördes. På anser jag, som jag sagt, att det vore önskvärt att också tandvården omfattas av ett högkostnadsskydd såsom gäller för övrig hälso- och sjukvård. En sådan förändring skulle dock innebära kostnader som det inte finns utrymme för . Det finns enligt nuvarande lagstiftning ingenting som hindrar att såväl privattandläkare som folktandvården inhämtar kreditupplysning om sina patienter. Jag vill framhålla att dessa uppgifter naturligtvis måste hanteras och förvaras på ett betryggande sätt och i enlighet med de bestämmelser som finns i sekretesslagen. Jag förutsätter också att vårdgivarna inte använder sig av denna möjlighet på ett diskriminerande eller godtyckligt sätt. Mot bakgrund av tandvårdsstödets nuvarande utformning, där i de flesta fall en väsentlig del av kostnaden betalas av patienten, anser jag att vårdgivaren måste ha möjlighet att bilda sig en uppfattning om patientens betalningsförmåga. Det finns därför inte skäl att införa ett förbud mot inhämtande av kreditupplysning i dessa fall. Att enskilda patienter inte har råd med tandvård är ett problem som inte kan lösas genom ett förbud av det slag som Carlinge Wisberg efterlyser. Tandvårdsförsäkringens stöd vid höga behandlingskostnader behöver i stället förbättras, så att färre människor hamnar i denna situation. Jag vill erinra om att beslutat att tillföra tandvården för och ytterligare för i syfte att förbättra tandvårdsstödet.
frs · GN121254 · 2000-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1254 om rekryteringen till hemvärnet har frågat vilka åtgärder regeringen avser vidta för att klara nyrekryteringen till landets hemvärn. hänvisar till rapportering om att nedskärningarna av det svenska försvaret och främst av armén medför svårigheter att nyrekrytera till hemvärnet. Pliktutredning har i sitt betänkande den 22mars 2000 lämnat förslag beträffande rekryteringen till hemvärnet. föreslår bl.a. att tjänstgöringsskyldiga vid mönstringen ska kunna ange tre månaders hemvärnsutbildning som ett alternativ som kan prövas vid sidan om andra slag av grundutbildning inom Försvarsmakten eller hos civila myndigheter. betänkande är nu på remiss t.o.m. den 16oktober 2000. Utredningens förslag kommer därefter att behandlas av regeringen. Regeringen beslutade den 18november 1999 att tillsätta en särskild utredare med uppgift att bl.a. lämna förslag om den frivilliga försvarsverksamhetens (inklusive hemvärnet) framtida inriktning och uppgifter mot bakgrund av den ändrade inriktningen av totalförsvaret. Utredningen ska lämna sina förslag senast den 28februari 2001. Även i den utredningen behandlas frågan om rekryteringen till hemvärnet. Den nya materiel som tillförs hemvärnsförbanden @ bl.a. fordon och sambandsutrustning @ kommer också, enligt min mening, att göra det mer intressant att ingå i hemvärnet, både för gamla och nya medlemmar. Jag delar uppfattningen att hemvärnet har genomfört utmärkta insatser under sommarens översvämningar.
frs · GN121255 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1255 om omprövning av vattendomar har frågat justitieministern om vilka åtgärder hon ämnar vidta för att göra det möjligt att ompröva gällande vattendomar. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. och lagen med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet innehåller regler om omprövning av givna tillstånd. Regeringen har beslutat att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer. Vad vattenlagstiftningens infogande i har inneburit för miljöskyddet ska med utgångspunkt i de allmänna hänsynsreglerna ägnas särskilt intresse i sammanhanget. Ytterligare en fråga som kommittén ska ägna särskilt intresse åt är prövningsordningen och andra regler för mål om tillstånd enligt . Översvämningarna i södra har väckt frågan om risken för översvämningar tillräckligt beaktats i framför allt äldre vattendomar. Mot den bakgrunden har jag för avsikt att föreslå regeringen att reglerna för omprövning av gällande tillstånd för vattenanläggningar och vattenreglering ses över. Jag är inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder som rör förfarandet vid omprövning.
frs · GN121256 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1256 om återuppbyggnaden med anledning av översvämningarna i södra har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att upprätta ett investeringsprogram med anledning av översvämningarna i södra . Bakgrunden till fråga är de översvämningar som drabbat främst , däribland kommunerna södra och det omfattande återuppbyggnadsarbete som måste ta vid för hus, broar, vägar och järnvägar. anser att i samband med återuppbyggnadsarbetet som följer, bör ett investeringsprogram upprättas med sikte på en hållbar utveckling för dessa kommuner. framhåller också att de investeringsmedel för hållbar utveckling som beviljats av till ett stort antal kommuner i , inte beviljats till kommunerna i södra . Syftet med stödet till lokala investeringsprogram, som inrättade i budgeten för , är att öka takten i den nödvändiga omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Kommunerna kan få bidrag enligt förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Enligt beslut är det de kommuner som bedöms ha de bästa förslagen till lokala insatser för en ekologiskt hållbar utveckling som ska få del av stödet. Programmen ska värderas framför allt utifrån vilka resultat och effekter som kommunen bedömer att programmen ger med avseende på ekologisk hållbarhet och ökad sysselsättning, satt i relation till bidragsbehovet. Det är inte uteslutet att investeringar, som behöver göras som en följd av översvämningarna, ger sådana miljöeffekter som krävs för det aktuella statsbidraget. Då kan investeringen tas in i kommunens lokala investeringsprogram och få statlig delfinansiering om det aktuella lokala investeringsprogrammet är tillräckligt bra. Men det finns inte möjlighet att särbehandla ansökningar från översvämningsdrabbade kommuner. När det gäller extra stöd gällande återuppbyggnad av vägar och järnvägar, kommer frågan att behandlas i arbetet med budgetpropositionen för .
frs · GN121257 · 2000-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1257 om svenska mediers roll i kriget mot har frågat mig om jag tänker ta några initiativ till lagstiftning på det pressetiska området. Bakgrunden till frågeställningen är den kritik som framkommit mot svenska nyhetsmediers bevakning av situationen i Kosovo under Natos bombningar. Den svenska pressfriheten är mycket grundläggande för vår demokrati. Jag har därför inte för avsikt att ta initiativ till lagstiftning på det pressetiska området. Branschen har upprättat egna etiska regler som exempelvis rör kraven på objektivitet, saklighet och källkritik i nyhetsförmedlingen. Reglerna övervakas av de av branschen inrättade organen Allmänhetens och . Nyhetsbevakningen i krigssituationer är däremot en viktig fråga att debattera. Kunskapen om vilka metoder krigförande parter utvecklar i försöken att använda medierna som en del i sin krigföring behöver komma såväl mediearbetare som allmänhet till del. De forskningsstudier som i efterhand görs om nyhetsrapporteringen från krigszoner är av stor betydelse för vår förmåga att stå emot försök till manipulation i framtida konflikter.
frs · GN121258 · 2000-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1258 om lobotomerades situation Carlinge Wisberg har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att ytterligare belysa situationen för de människor som blev utsatta för lobotomioperationer . och regeringen har tidigare vid ett flertal tillfällen tagit ställning till frågor rörande de lobotomerades situation. har i samband med motioner om ersättning till lobotomerade anfört att lobotomi skedde i enlighet med dåtida vetenskap och beprövad erfarenhet varför skäl för en generell ersättning inte förelåg (1997/98:SoU2). har också förklarat att lobotomi skedde i enlighet med dåtida vetenskap och beprövad erfarenhet. Även om jag djupt beklagar de negativa effekter som lobotomin har medfört för de patienter som behandlades med denna metod anser jag inte att det, varken i samband med betänkanden eller i övrigt, har framkommit sådan information som föranleder mig att göra någon annan bedömning än vad och regeringen redan har gjort.
frs · GN121259 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1259 om översvämningar i södra har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förebygga kommande översvämningar i södra . För att kunna få en överblick av översvämningarna besökte jag själv de drabbade områdena . Förödelse av den art som har drabbat privat och offentlig egendom är vi i relativt förskonade ifrån. Höga vattenflöden är periodiskt förekommande och vissa forskningsrön tyder på att de på grund av förändringar i klimatet kan bli mer frekventa . Det är därför viktigt att försöka minska konsekvenserna av dessa vattenflöden så att förödelsen inte blir så stor som den nu blivit i södra . Översvämningarna i södra har väckt frågan om risken för översvämningar tillräckligt beaktats i framför allt äldre vattendomar. Mot den bakgrunden har jag för avsikt att föreslå regeringen att reglerna för omprövning av gällande tillstånd för vattenanläggningar och vattenreglering ses över. Jag har också för avsikt att föreslå regeringen att ge i uppdrag att studera dels i vilken omfattning risken för översvämningar beaktas i kommunernas beslut i fråga om lokalisering av bebyggelse, dels bedöma om det planeringsunderlag som kommunerna har är tillräckligt för att riskerna ska kunna analyseras. Jag kommer att noggrant följa upp resultaten av dessa initiativ.
frs · GN121260 · 2000-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1260 om åtgärder till stöd för drabbade lantbruk har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att hjälpa de lantbrukare som drabbats av översvämningar och vattenskador. har nederbörden i delar av landet varit stor. Detta har orsakat stora skador på personlig egendom, men även på infrastruktur såsom vägar och broar. Regeringen har fattat beslut om att de värst drabbade kommunerna ska få statliga stöd genom den s.k. kommunakuten. Skadorna inom jordbruket är på vissa håll omfattande, bl.a. i , , och . Främst har nederbörden drabbat potatis- och spannmålsodling, men även har skadats. är det dock svårt att bedöma hur stora skördeskador som sammantaget har uppkommit på grund av väderleksförhållandena. Som en omedelbar åtgärd ansökte hos om dispens från förbudet att använda mark i träda för foderändamål. Ansökan bifölls enhälligt i förvaltningskommittén för spannmål . Beslutet innebar att omedelbar dispens från trädesreglerna gavs i de sju län där foderbristen bedömts som störst, nämligen i , , , , , och . anser att det är nödvändigt att hjälpa lantbrukarna, som drabbats av översvämningar och stora regnmängder, genom att tidigarelägga utbetalningen av arealstöd samt sänka skatterna på diesel och handelsgödsel. Det är riktigt, som påpekar, att utbetalningarna av arealstödet kommer att flyttas fram. Utbetalningarna kommer att ske först , jämfört med november . Den senareläggning av utbetalningarna, av de nya höjda arealersättningarna, som har fattat beslut om är en konsekvens av Agenda 2000-uppgörelsen och statsbudgetens utgiftstak. Jag anser därför inte att man på grund av de stora nederbördsmängderna kan tidigarelägga arealstödsutbetalningarna. Dessutom utgår inte arealersättning för potatisodling, utan endast för spannmål, oljeväxter, baljväxter, oljelin och gräsensilage. Potatisodlarna skulle således inte bli hjälpta av en ändring av utbetalningsdatumet. När det gäller skatterna på handelsgödsel och diesel så är de styrmedel för en mer miljövänlig produktion. Regeringen har därför inte för avsikt att sänka dessa skatter. Årets nederbördsnivåer har paralleller med förhållandena . Då var juni, juli, ovanligt nederbördsrika. En samlad bedömning gjordes efter säsongen 1998, men regeringen ansåg inte att skördesituationen var sådan att utbetalning av katastrofbidrag kunde komma i fråga. En samlad bedömning av årets skördeskador kan göras först efter avslutad odlingssäsong.