ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12872 · 2000-05-04 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:872 om brist på lekmannaövervakare och 883 om övervakares ersättning har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att öka intresset att bli lekmannaövervakare och har frågat mig vad jag ämnar göra för att förbättra övervakarnas arvode. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. En viktig uppgift för kriminalvården är att förebygga återfall i brott. Kriminalvårdens arbete måste därför vara inriktat på att stödja och hjälpa den dömde och främja anpassningen i samhället. Lekmannaövervakarnas och andra frivilliga organisationers betydelse i det sammanhanget kan inte nog betonas. Det personliga engagemang och intresse som frivilliga insatser innebär kan aldrig helt ersättas av det stöd som erbjuds inom ramen för ett tjänstemannaansvar. Kriminalvården har som mål att antalet lekmannaövervakare ska öka. ökade andelen klienter med lekmannaövervakare från till för att till utgången av återigen minska till . Jag är övertygad om att det även i fortsättningen måste vara så att den som åtar sig ett uppdrag som lekmannaövervakare gör det på grund av sitt sociala engagemang och intresse för andra människor. Men självfallet bör en lekmannaövervakare få rimliga utlägg täckta. Inom överväger vi hur vi på bästa sätt kan stödja frivilliga insatser inom kriminalvården.
frs · GN12873 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:873 om förmånsrätter har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att få till stånd en paketlösning av det slag föreslagit. föreslår i sitt huvudbetänkande Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1) förhållandevis omfattande ändringar av förmånsrättsordningen. Betänkandet har remitterats i sedvanlig ordning. Under gångna höst och vinter och alltjämt pågår inom beredning av detta ärende. Beredningen har också innehållit externa inslag i form av ett remissmöte . Som säkert inser är det frågan om att inom ramen för det paket han nämner ta ställning till ett stort antal komplicerade frågor av såväl ekonomisk som juridisk natur. Inte minst remissinstansernas olikartade synpunkter på förslagen gör övervägandena besvärliga. Sådana överväganden måste få ta sin tid, inte minst därför att just förmånsrättsordningens utformning ställer särskilda krav på stabilitet och hållbarhet över tiden. Ärendet har alltså förts framåt och inte, som antyder, lagts åt sidan. Vad denna pågående beredning kan komma att resultera i är för tidigt att uttala sig om.
frs · GN12874 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:874 om alkohol- och tobaksrelaterad brottslighet har frågat justitieministern om vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att minska den alkohol- och tobaksrelaterade brottsligheten i och då särskilt i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen ställer krav på att kontroll och bekämpning av illegal införsel av alkohol och tobak ska prioriteras. Som nämnts i tidigare frågesvar till , har omorganiserats i syfte att effektivisera verksamheten. Resurserna har omfördelats så att fler personer numera arbetar vid gränskontrollen och färre personer är sysselsatta inom administrationen. har vidare koncentrerat resurserna till de områden där trafiken är mest intensiv. Regeringen har i vårpropositionen (prop. 1999/2000:100) föreslagit att ska tilldelas ytterligare samt att verket dessutom ska få möjlighet att disponera avgiftsmedel från vissa av de avgifter som uppbär. Enligt verkets beräkningar skulle detta medföra att gränsskyddet kan tillföras drygt 100 nya tjänster. bedriver också särskilda alkohol- och tobaksprojekt i syfte att kartlägga vilka som ligger bakom den omfattande smugglingen. Här kan också nämnas att beslagtagit närmare 11,7 miljoner cigaretter samt spritdrycker. Detta är en påtaglig höjning jämfört med . Regeringen angriper även problemet genom lagstiftning. Det förslag till en ny smugglingslag, som kommer att lämnas till , innehåller bestämmelser om kriminalisering av förberedelse och stämpling till alla slag av grova införselbrott. Ändringen gör det möjligt att redan på planeringsstadiet ingripa mot den organiserade brottsligheten. Lagförslaget innehåller vidare en särskild straffskala för grov olovlig befattning med smuggelgods. Med grov olovlig befattning avses bl.a. mottagande och distribution inom landet av smuggelgods. Lagförslaget innebär att straffskalan för grov olovlig befattning ska vara lika hög som för grova införselbrott, dvs. fängelse i lägst och högst .
frs · GN12875 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:875 om ölbeskattning och små bryggerier har frågat mig om jag är beredd att sänka alkoholskatterna och genomdriva nödvändiga regelförändringar, såsom att tillåta försäljning av öl med högre alkoholinnehåll i dagligvaruaffärer, så att svenska småbryggerier kan överleva i . Regeringen har i den proposition om ändrade regler för privat införsel av alkoholdrycker m.m., prop. 1999/2000:121, som överlämnades till den 27april 2000 uttalat att man avser att återkomma med förslag till åtgärder på skatteområdet i budgetpropositionen för . När det gäller detaljhandeln med starköl har regeringen inga planer på att medge annan än Systembolaget sådan försäljningsrätt.
frs · GN12876 · 2000-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:876 om asylsökande från har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att lösa problemet med uppehållstillstånd för afghanska asylsökande, enligt hennes uppgift ca 200 personer, som har väntat på besked om permanent uppehållstillstånd här i landet. anger att de endast beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd, då det är svårigheter för dem att dokumentera sin identitet. Inledningsvis vill jag säga att jag givetvis delar syn på förhållandena i , då hon i sin fråga anger att de mänskliga rättigheterna där kränks. Då det gäller frågor om uppehållstillstånd handläggs dessa självständigt av och . Jag som ansvarig minister har inte någon laglig rätt att ingripa i myndigheternas handläggning av enskilda ärenden. Emellertid har jag informerat mig om att det i den aktuella gruppen finns personer som kan komma inte från utan från och att några har levt i båda länderna, varför det är osäkert vilket medborgarskap de har. Jag förutsätter att myndigheterna noga följer utvecklingen i och bedömer denna vid de beslut avseende uppehållstillstånd som de fattar. I sammanhanget kan även påminnas om vad som jag nämnde i den migrationspolitiska debatten i , nämligen att jag erfarit att ett antal personer från har fått asyl här i landet. Vid samma tillfälle redogjorde jag även för på vilket sätt arbetar för att bidra till en positiv utveckling i . Det handlar dels om det arbete som utförs inom för asyl och migration inom EU. Dessutom ger humanitärt stöd till den drabbade civilbefolkningen i . Detta bistånd kanaliseras genom FN, Röda korsrörelsen och via Sida till enskilda organisationer, framför allt . är därmed en av de största biståndsgivarna till . Det är min övertygelse att sådant stöd kan hjälpa de personer som lever under svåra förhållanden, och som utan detta stöd hade sett sig tvingade att lämna sitt hemland. Biståndet är viktigt, men ersätter givetvis inte våra skyldigheter att ta emot skyddsbehövande från andra länder. De asylsökande från som har skyddsbehov beviljas uppehållstillstånd här i landet.
frs · GN12878 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:878 om vad innebär "en snurra " för miljön har frågan mig om jag avser låta dokumentera effekterna för fåglar, fiskar och annat djurliv som lever intill vindkraftsanläggningar. Låt mig inledningsvis få betona att jag anser att vindkraften är en bra förnybar, inhemsk och ren energikälla. Vindkraften är en energikälla som ligger i linje med vad som anförs både i propositionen om en uthållig energiförsörjning och i propositionen om de svenska miljömålen. Regeringen har i vårpropositionen uttalat att vindkraften kan bidra till att uppfylla flera av de nationella miljökvalitetsmålen. För att vara förenligt med målen krävs dock ett stort hänsynstagande vid val av lokaliseringplats och utformningen av vindkraftsanläggningarna. Det är då viktigt att ta till vara erfarenheter och kunskap från andra länder som satsat stort på vindkraft. Frågan om vindkraftens påverkan redovisas i väsentliga delar i slutbetänkande (SOU 1999:75). Människan påverkas enligt utredningen lokalt av vindkraftverken främst i form av att landskapsbilden förändras, av skuggbildning och av ljudalstring. Frågan om effekterna för fåglar, fiskar och annat djurliv som lever intill vindkraftsanläggningarna har också behandlats av . Enligt utredningen finns det behov av ytterligare kunskapsunderlag för att kunna bedöma dessa effekter. diskuteras hur programarbetet för vindkraftens användning ska fortsätta. disponerar för år i sitt ramanslag för miljöforskning. Forskningsmedlen ska främst användas för miljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskning, men också för kretsloppsforskning och som underlag för miljömål och miljökvalitetsnormer. Det finns alltså möjlighet för att inom ramen för forskningsanslaget stödja forskning som belyser vindkraftens för- och nackdelar. Vid lokaliseringsprövningen av nya vindkraftsanläggningar ska alltid miljökonsekvenserna redovisas och bedömas. En eventuell påverkan på djurlivet utgör alltid en viktig omständighet som självklart ska beaktas vid denna prövning. Så har exempelvis skett i beslut för vindkraftsetableringen vid Utgrunden i . Där är beslutet förenat med tydliga villkor om att utarbeta ett program avseende vindkraftverkens eventuella påverkan på såväl rastande som sträckande fåglar i samarbete med ornitologisk expertis. Härigenom ges möjlighet för både tillståndsmyndigheten och tillsynsmyndigheten att få ett fullgott underlag för att bedöma effekterna på djurlivet intill varje anläggning.
frs · GN12879 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:879 om konkurrenssituationen för publikationer om gästhamnar har frågat mig om jag har för avsikt att förhindra den konkurrens som gäller för distribution av förteckningar av svenska gästhamnar. Enligt beslut om inriktningen och omfattningen av den statliga turistpolitiken bör vissa frivilligorganisationer inom turistområdet i rimlig utsträckning få del av det statliga stödet till turismen. Turistdelegationen lämnar bidrag till , , för deras fjällverksamhet och för klassificering av gästhamnar. har ett utvecklingssamarbete påbörjats mellan STF, Svenska och om gästhamnsklassificeringen. Bidraget till gästhamnsverksamheten har utgått för att säkerställa den kvalitetssäkring och utveckling av svenska gästhamnar som STF bedriver. Om detta informerar STF i en gästhamnsguide som finansieras i särskilda former. Turistdelegationen har som villkor för stöd angivit att det inte får användas inom förlagsverksamheten. Detta följs också upp. Offentlig kommersiell verksamhet ska inte få konkurrera ut privat näringsverksamhet. Det är också viktigt att villkoren för de bägge sektorernas näringsverksamhet är så likvärdiga som möjligt så att inte konkurrenssnedvridande effekter uppstår. Det är min ambition att kvarvarande hinder för konkurrens i gränslandet mellan privat och offentlig näringsverksamhet ska rensas ut. Regeringen har vidtagit åtgärder med anledning av de problem som kan uppstå när det offentliga agerar på konkurrensutsatta marknader. Hur konkurrenssnedvridande effekter kan undvikas kommer bl.a. att behandlas i den konkurrenspolitiska proposition som läggs fram . Ett råd för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor har inrättats med uppgift att behandla klagomål och undanröja konkurrenshinder.
frs · GN12880 · 2000-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:880 om tunnel ett ekonomiskt och tekniskt problem har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att en järnvägstunnel mellan och ska bära sina egna kostnader. Vad jag har sagt är att har en potential att märkbart växa och att en fast förbindelse mellan och är en naturlig konsekvens av en sådan utveckling, såväl ur ett geografiskt som ett ekonomiskt perspektiv. En tågtunnel passar dessutom väl in i en nödvändig utveckling mot mer miljömässigt hållbara kommunikationer. Det är en självklarhet att man som politiker presenterar sådana framtidsvisioner utan att alltid först ha alla tekniska och ekonomiska lösningar färdiga. Det går därför inte att ge några detaljerade svar på fråga. Däremot finns det självklart anledning att studera frågan om en fast förbindelse mellan och vidare. Regeringen ämnar därför att i den kommande infrastrukturpropositionen föreslå en inledande studie av frågan.
frs · GN12881 · 2000-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:881 om fritidshem har frågat mig vilka åtgärder jag planerar vidta för att fritidshemmen ska kunna nå uppsatta mål för sin verksamhet. Fritidshemmen är kanske den del av barnomsorgen som fått vidkännas de kraftigaste nedskärningarna , som antalet barn i verksamheten ökat från drygt 100000 till drygt 330000 . En anledning till att antalet barn ökat är att sexåringarna nu kommit till fritidshemmen sedan förskoleklassen blivit en del av skolan. Besparingarna som genomförts har åstadkommits främst genom att man tagit in fler barn i grupperna och minskat personaltätheten. har presenterat en utvärdering som gjorts genom bl.a. besök och intervjuer med barn och personal på 20 fritidshem. Av utvärderingen framgår att barngrupperna har blivit för stora för att målen för verksamheten ska kunna nås, att personalen inte får tid att planera verksamheten och att lokalerna i flera fall inte är rätt anpassade. Även om en tydlig majoritet, , av föräldrarna i en enkät säger att de känner sig trygga när barnen är i fritidshemsverksamheten uppger över hälften av personalen att kvaliteten i verksamheten försämrats . Enligt min mening är det viktigt att vi tar dessa signaler på allvar. Fritidshemmets uppgift är att komplettera skolan och ge de yngre skolbarnen en meningsfull fritid. har på regeringens uppdrag utfärdat Allmänna råd för fritidshemmen och även för den öppna fritidsverksamheten som vänder sig till 10@12-åringarna. Avsikten är att de allmänna råden ska förtydliga fritidshemmets uppdrag och kunna användas i kommunerna för det lokala kvalitetsarbetet och som grund för utvärdering av verksamheten. Det är min förhoppning att de allmänna råden ska få genomslag i verksamheten och bidra till en gynnsam utveckling. Jag anser att det finns anledning för många kommuner att generellt se över barngruppernas storlek och personaltätheten i förskola och fritidshem. Regeringen har i årets ekonomiska vårproposition beräknat medel för kvalitetssäkrande åtgärder inom barnomsorgen till en summa av . Medlen ska fördelas till de kommuner som inför en maxtaxa i barnomsorgen. Som exempel på ett angeläget område för kvalitetssäkring vill jag särskilt framhålla frågan om personalförstärkningar i barngrupperna. När det gäller de närmare detaljerna som rör medlen för kvalitetssäkrande åtgärder inom barnomsorgen vill jag hänvisa till den kommande propositionen om maxtaxa och allmän förskola m.m. som beräknas kunna föreläggas .
frs · GN12882 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:882 om sänkt alkoholskatt har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att den svenska beskattningen av alkohol sänks till EU-nivå. Regeringen har i den proposition om ändrade regler för privat införsel av alkoholdrycker m.m., prop. 1999/2000:121, som överlämnades till den 27april 2000 uttalat att man avser att återkomma med förslag till åtgärder på skatteområdet i budgetpropositionen för .
frs · GN12883 · 2000-05-04 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:872 om brist på lekmannaövervakare och 883 om övervakares ersättning har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att öka intresset att bli lekmannaövervakare och har frågat mig vad jag ämnar göra för att förbättra övervakarnas arvode. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. En viktig uppgift för kriminalvården är att förebygga återfall i brott. Kriminalvårdens arbete måste därför vara inriktat på att stödja och hjälpa den dömde och främja anpassningen i samhället. Lekmannaövervakarnas och andra frivilliga organisationers betydelse i det sammanhanget kan inte nog betonas. Det personliga engagemang och intresse som frivilliga insatser innebär kan aldrig helt ersättas av det stöd som erbjuds inom ramen för ett tjänstemannaansvar. Kriminalvården har som mål att antalet lekmannaövervakare ska öka. ökade andelen klienter med lekmannaövervakare från till för att till utgången av återigen minska till . Jag är övertygad om att det även i fortsättningen måste vara så att den som åtar sig ett uppdrag som lekmannaövervakare gör det på grund av sitt sociala engagemang och intresse för andra människor. Men självfallet bör en lekmannaövervakare få rimliga utlägg täckta. Inom överväger vi hur vi på bästa sätt kan stödja frivilliga insatser inom kriminalvården.
frs · GN12884 · 2000-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:884 om gymnasiebetygen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att komma till rätta med en utveckling som innebär att fler ungdomar misslyckas i gymnasieskolan. I frågan hänvisas till statistik från . Jag kan konstatera att gymnasieskolan lyckas mycket bra i många kommuner och mindre bra i andra. I 33 kommuner finns en andel elever som är eller mer som fullföljer ett nationellt program, bl.a. , , , , , , och . Det visar att det går att nå gymnasieskolans mål. När man ser på antalet 20-åringar som har en fullföljd gymnasieutbildning har ett trendbrott skett. Fram t.o.m. hade av 20-åringarna en fullföljd gymnasieutbildning, var det . Detta beror på förändringar i gymnasieskolans utbud av utbildningar och införandet av ett nytt betygssystem, dvs. nu har gymnasiereformen genomförts helt, dvs. alla utbildningar är 3-åriga, tidigare fanns 2@4-åriga linjer, 1@3-åriga specialkurser, betyg sätts i ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem, tidigare fanns en relativ betygsskala @ 1@5, där det var möjligt att dokumentera en fullständig gymnasieutbildning med endast 1:or och 2:or samt, det fanns inga eller få kärnämnen i de gamla yrkesutbildningarna. Införandet av en treårig gymnasieutbildning innebär en ambitionshöjning. Det är därför inte förvånande att fullföljandegraden sjunkit. Det finns dock ingen annan utväg än att prioritera fortsatta åtgärder för att förbättra resultaten i gymnasieskolan. Det är nödvändigt för ungdomarnas skull, för att de ska få en bra grund för sitt fortsatta liv, oavsett om de går direkt ut i arbetslivet eller om de fortsätter till högskolestudier. Regeringen ökar statsbidragen till kommunerna så att de kan satsa mer på gymnasieskolan. Vi har förtydligat elevens rätt till stöd. Vi har gett möjlighet att läsa kärnämnen i etapper. Vi utlovar en utökad garanterad undervisningstid i gymnasieskolan. Regeringen har beslutat att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans utbud av studievägar. Jag kommer också att tillsätta en arbetsgrupp inom för att se över förutsättningarna för en ändrad ämnessammansättning för bl.a. vissa kärnämnen. Dessutom kommer jag att initiera en teknisk översyn av gymnasieskolans betygssystem, som syftar till att främja en helhet och synliggöra elevernas kunskapsutveckling i ett ämne. Allt detta görs i syfte att förbättra måluppfyllelsen. Det är långsiktiga åtgärder. Hur gärna jag än skulle vilja se snabba resultatförbättringar, så kan jag inte förvänta mig att se några markanta effekter från ett läsår till ett annat.
frs · GN12885 · 2000-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:885 om energiskatterna de har frågat mig när regeringen avser lägga fram förslag till generellt sänkta energiskatter. de har i sin fråga talat om elintensiv industri och svenska undantag från EU-regler. Jag utgår i det följande från att hon med detta avser den energiintensiva industrin i allmänhet samt kommissionens riktlinjer för statsstöd på miljöskyddsområdet, vilka löper ut den 30juni 2000. Som ett led i miljöpolitik tas en relativt hög koldioxidskatt ut. Regeringen har inte för avsikt att överge denna politik. Mot bakgrund av att våra konkurrentländer normalt inte för en lika aktiv miljöpolitik är det dock av konkurrensskäl nödvändigt att ha särskilda nedsättningsregler för den energiintensiva industrin. Nedsättningreglerna faller under gemenskapens bestämmelser om statsstöd och är därför beroende av kommissionens godkännande. Frågan om kommissionens riktlinjer angående statsstöd på miljöskyddsområdet har , på svenskt initiativ, tagits upp i . Frågan kommer att utförligt diskuteras vid rådets nästa möte den 5juni 2000. Såsom de påpekat pågår inom en genomgripande översyn av energibeskattningen. En viktig målsättning i detta arbete är just att industrins internationella konkurrenskraft ska kunna upprätthållas i ett energiskattesystem som är enklare och med färre särlösningar än det nuvarande. Svaret på fråga blir således att regeringen inte avser att lägga fram förslag till generellt sänkta energiskatter.
frs · GN12886 · 2000-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:886 om kablar under jorden har frågat mig vilka initiativ som har tagits för att lösa praktiska frågor som kan hänföras till ansvaret för kablar under jord. Kablar kan grävas ned på annans mark med stöd av ledningsrätt, servitut eller nyttjanderätt. Ledningsrätter redovisas i fastighetsregistret. Servitut och nyttjanderätter kan, men måste inte, redovisas i fastighets- eller inskrivningsregistret. De kablar och ledningar som finns på mark är vanligtvis nedgrävda med stöd av markavtal om nyttjanderätt eller med stöd av ledningsrätt. Enligt de uppgifter som departementet har är det i de allra flesta fall väl dokumenterat var dessa kablar och ledningar finns och vem som har ansvar för dem. Detta utesluter naturligtvis inte att det finns sådana fall som åsyftar. Jag bedömer dock inte att problemet är så stort att det finns anledning att vidta några särskilda åtgärder i denna fråga från regeringens sida.
frs · GN12887 · 2000-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:887 om dödsstraffet i har frågat mig om jag genom EU tagit upp frågan om dödsstraffets avskaffande i . Från regeringens sida ser vi allvarligt på att dödsstraffet fortfarande tillämpas i . arbetar som bekant aktivt för ett globalt avskaffande av dödsstraffet, och dödsstraffets avskaffande tas konsekvent upp vid de tillfällen som ges. Inom EU bedrivs frågan aktivt och utformade riktlinjer finns för detta arbete. är inom EU pådrivande när det gäller dödsstraffets avskaffande. , liksom flertalet andra länder, för en ett-Kina-politik, vilket innebär att vi inte erkänner som självständig stat. Därför kan vi inte heller ha mellanstatliga förbindelser med . kan däremot verka för att frågan om dödsstraffets avskaffande tas upp i de lämpliga fora som finns.