ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12336 · 2000-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:336 om solenergi har frågat mig på vilket sätt regeringen avser bidra till att solenergin i form av tunnfilmsteknologin kan få en kommersiell utveckling. pekar på den framgångsrika forskningen på solcellsområdet vid , och framhåller att det är angeläget att omsätter forskningstekniska landvinningar i produktion i . beslutade om ett program för omställning och utveckling av energisystemet (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Programmets huvudinriktning är att minska kostnaderna för att utnyttja de förnybara energislagen så att dessa blir ekonomiskt bärkraftiga alternativ till kärnkraft och fossila bränslen. Staten ska skapa förutsättningar för att näringslivet ska kunna genomföra de olika investeringar som behövs för omställning och utveckling av energisystemet. Ett viktigt led i detta är ett långsiktigt stöd till forskning, utveckling och demonstration. Näringslivet å sin sida måste ha den avgörande rollen när det gäller att identifiera de produkter och processer som kan bli lönsamma på marknaden och genomföra nödvändiga investeringar. Ett nära och aktivt samarbete mellan staten och näringslivet är en grundläggande förutsättning för att de statliga insatserna för forskning och utveckling ska ge långsiktigt uthålliga resultat. Vid i genomförs forsknings- och utvecklingsverksamhet av världsklass när det gäller solceller med tunnfilmsteknik. Verksamheten stöds av med medel från det energipolitiska programmet och av (). har även en roll att inom det energipolitiska programmet stödja marknadsintroduktion av ny och miljövänlig teknik, och att verka för att energiforskningen ska kunna bidra till samhällets omställning till en hållbar utveckling och därigenom också främja sysselsättning och välfärd. För sådana ändamål kan stödja pilot- och demonstrationsverksamhet, industriell forskning och utveckling inom ramarna för om statsstöd. För att kunna stödja utvecklingen i mer marknadsnära stadier krävs det dock att en industriell aktör med tillräckliga resurser driver projektet. Ännu finns det inte någon sådan aktör i som vill förverkliga en kommersiell produktion av tunnfilmssolceller. Statsministern inbjöd företrädare för näringslivet till ett rundabordssamtal om framtiden för svensk solenergi, med syftet att diskutera möjligheten att kommersialisera forskningsresultat från verksamheten vid . Arbete för att förverkliga detta pågår . När frågan om näringslivets engagemang och finansiering kommit närmare sin lösning kan behovet av ytterligare statligt stöd prövas, t.ex. till fortsatt utvecklings-, demonstrations- och pilotverksamhet.
frs · GO12337 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:337 om att stärka servicen till studenterna har frågat mig hur jag tänker arbeta för att stärka den service som () tillhandahåller studenterna. En väl fungerande studiestödsadministration är en förutsättning för ett väl fungerande studiestödssystem och prioriteras därför högt av regeringen. Regeringen är väl medveten om de problem som CSN haft med studerandeservicen. I huvudsak beror dessa problem på den extrema efterfrågan på service som uppkommer under vissa perioder . Med anledning av bl.a. detta har CSN:s anslag för förstärkts med på tilläggsbudget efter förslag ekonomiska vårproposition. har beslutat att de avgiftsintäkter som tas ut för uppläggning av lån och som tidigare redovisats mot inkomsttitel får disponeras av CSN. Regeringen gör bedömningen att denna förändring ökar CSN:s resurser med på årsbasis. Sammantaget innebär detta ett resurstillskott på ca . Enligt regeringens förslag till statsbudget för ska denna förstärkning ligga kvar. I studiestödspropositionen (1999/2000:10) föreslog regeringen att studiestödsadministrationen även i fortsättningen skulle vara en statlig myndighetsuppgift. beslutade genom en bestämmelse i studiestödslagen (1999:1395) att studiestödet ska handhas av CSN. Någon framställning från CSN om s.k. frontdesk har ännu inte inkommit till regeringen. Regeringen har därför inte haft anledning att ta ställning till frågan.
frs · GO12338 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:338 om har frågat mig när jag avser att presentera förslag med anledning av betänkande. Det är inte så, som anförs i frågan, att regeringen inte har vidtagit några åtgärder med anledning av slutbetänkande Det gäller livet (SOU 1998:31). Tvärtom, regeringen har fattat ett antal beslut om och presenterat olika förslag på åtgärder mot bakgrund av utredningens överväganden. I regeringens s.k. barnskrivelse Barn @ här och , skr. 1999/2000:137, som överlämnades till , redovisas utförligt av regeringen planerade och redan beslutade åtgärder med anledning av betänkande. Nämnas kan bl.a. att regeringen gett i uppdrag att utveckla metoder för hur barnkompetensen hos personal som arbetar med barn och ungdomar ska kunna stärkas samt att göra en översyn av ungdomsmottagningarnas verksamhet. Barnpsykiatri är ett prioriterat område i regeringens nationella handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. Inom ramen för handlingsplanen ska, vilket är i linje med kommitténs överväganden, stödet till barn och ungdomar som visar tecken på psykiska problem utvecklas. Vidare ska samarbetet mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin utvecklas. Nämnas i sammanhanget ska , som lämnade sitt slutbetänkande tidigare (SOU 2000:77). Utredningen knyter an till en del av de förslag som framförs i betänkande. Även inför arbetet med ändringarna i den tvångspsykiatriska lagstiftningen berördes frågeställningar som diskuteras i kommitténs slutbetänkande. I propositionen om ändringar i socialtjänstlagen, som kommer att presenteras , kommer bl.a. individuella vårdplaner att behandlas, vilket var ett förslag som presenterades av . Vidare kommer regeringen att ge i uppdrag att ta fram ett nationellt utvecklingsprogram för hela området misshandel och sexuella övergrepp mot barn. Detta var också ett förslag från kommittén i syfte att skapa bättre samordning mellan olika aktörer som arbetar med frågor kring misshandel och sexuella övergrepp. kommer vidare att få i uppdrag av regeringen att utföra återkommande mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa, vilket är i linje med betänkande. Slutligen ska nämnas att ett betydande utvecklings- och förändringsarbete initierats i många kommuner och landsting med anledning av betänkande.
frs · GO12339 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:339 om småföretagens representationsregler har frågat näringsministern vad han avser att vidta för åtgärder för att underlätta småföretagens affärskontakter och representation. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fastställde en beloppsram för måltidsavdraget i samband med representationsutgifter. Beloppsramen fastställdes utifrån prisundersökningar av vad en god måltid kostade på en finare restaurang. var avdragsramen per person. Som ett led i saneringen av statsfinanserna efter de borgerliga regeringsåren begränsades avdragsramen först till för , därefter till . Utgångspunkten är att avdrag bör medges för alla driftkostnader i näringsverksamheten. Hit räknas också kostnader för representation som har ett klart samband med verksamheten (affärsförhandlingar o.d.). Statsfinansiella skäl talar dock mot att höja avdragsramen. Jag är därför inte beredd att föreslå någon höjning av avdragsramen vare sig generellt eller för småföretagare, som är inne på. säger slutligen att småföretagare som driver verksamhet i enskild firma har en skattekostnad på per hundralapp i vinst medan en som driver verksamheten i aktiebolagsform bara har i skattekostnad. Hennes resonemang är missvisande. Man måste också beakta att den småföretagare som driver verksamheten i aktiebolagsform också har att betala skatt på den lön eller utdelning som han eller hon tar ut ur bolaget.
frs · GO12340 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:340 om diskriminerande regler mot familjens barn i fåmansföretag har frågat näringsministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att ta bort skatteregler som diskriminerar barn vars föräldrar driver ett fåmansföretag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De bestämmelser som syftar på avser ersättning som betalas ut från ett fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag för arbete som utförs av företagsledarens eller företagsledarens makes barn. Om barnet är , ska barnet inte själv beskattas för ersättningen. I stället ska ersättningen tas upp av den av makarna som har den högsta inkomsten från företaget. Om barnet har fyllt , beskattas barnet för ersättningen till den del den är marknadsmässig. Den överskjutande delen ska tas upp av den av makarna som har högst inkomst. Motsvarande gäller även i enskild näringsverksamhet. En enskild näringsidkare som betalar ut lön till sitt barn som är har inte rätt att dra av lönen i verksamheten. Barnet beskattas då inte heller för lönen. Avdrag för ersättning för arbete som utförs av barn som har fyllt får inte överstiga marknadsmässig ersättning. Reglerna om inkomstfördelning bör vara likformiga för olika typer av näringsverksamhet. Inom pågår nu en översyn av bestämmelserna om inkomstfördelning i fåmansföretag och fåmanshandelsbolag och reglerna om inkomstfördelning i enskild näringsverksamhet. Innan resultatet av denna översyn är klart är jag inte beredd att lägga fram något förslag om ändring av reglerna för barn till företagsledare i fåmansföretag.
frs · GO12341 · 2000-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:341 om sjöfartens miljöpåverkan har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska de försurande utsläppen i luften från sjöfarten i internationell trafik. Den internationella sjöfarten ger upphov till betydande utsläpp av försurande ämnen. Jag anser att det är mycket angeläget att dessa utsläpp minskar. Eftersom sjöfarten är en internationell näring krävs internationella regler för att komma till rätta med utsläppen. agerar därför internationellt för att få till stånd gemensamma åtgärder mot utsläpp av svavel- och kväveoxider. Inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har varit starkt pådrivande i arbete med den nya bilagan till sjöfartens miljökonvention, MARPOL, som behandlar utsläpp till luft. Bilagan innebär bl.a. att och har utsetts till speciella kontrollområden med en högsta tillåten svavelhalt i bunkerolja på . verkar nu för att den nya bilagan ska träda i kraft. I det nationella arbetet har lagt stor vikt vid arbetet med ekonomiska styrmedel för att komma till rätta med luftföroreningar från sjöfarten. Bland dessa åtgärder vill jag särskilt nämna de miljödifferentierade farledsavgifter som infördes och som har lett till att ca 1 500 av 3 450 fartyg har lämnat intyg om att de använder lågsvavligt bränsle och de miljödifferentierade hamnavgifterna som infördes och som gäller för 25 svenska hamnar. Dessutom har vi ett avgiftssystem med återbetalning av investeringskostnaden för både katalytisk avgasregning samt en "mer miljöanpassad" motor med s.k. HAM-teknik () som installeras . arbetar för att EU-länderna ska tillämpa ekonomiska styrmedel liknande våra miljödifferentierade sjöfartsavgifter. Kommissionen har låtit genomföra en studie för att undersöka olika sätt att reglera sjöfartens utsläpp på EU-nivå. Ett av förslagen är att införa miljödifferentierade sjöfartsavgifter. Även inom HELCOM, till skydd av miljö och Baltic 21, för uthållig utveckling i , verkar för att åtgärder ska vidtas för att minska utsläppen av svavel- och kväveoxider i . Sammanfattningsvis kan jag konstatera att vi i har varit framgångsrika när det gäller att minska de försurande utsläppen från sjöfarten. Det visar den översyn som gjorts av införandet av de miljödifferentierade sjöfartsavgifterna. Det är viktigt att flera länder följer det svenska exemplet och på så sätt förstärker det ekonomiska incitamentet för att reducera utsläppen av svavel- och kväveoxider från sjöfarten. har dessutom visat att åtgärder för att reducera utsläpp av försurande ämnen från sjöfarten är samhällsekonomiskt mycket kostnadseffektiva. kommer även i fortsättningen att vara pådrivande i de olika internationella organisationerna och inom EU för att åstadkomma överenskommelser om minskade utsläpp från sjöfarten.
frs · GO12342 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:342 om mobbning har frågat mig om vad jag avser att göra för att förtydliga och utöka skolans möjligheter att stänga av elever som utsätter andra för våldsbrott och mobbning. För elever inom är avstängning från undervisning inte tillåten. För de äldre eleverna i gymnasieskolan kan avstängning från undervisningen ske eller förvisning från gymnasieskolan under högst tre terminer. Jag står fast vid min bedömning att det inte är tillåtet, att som en ren bestraffning flytta en elev som uppfattas som besvärlig till en annan skola. Det kan däremot ske i undantagsfall om man anser att det endast i en annan skola finns möjligheter att ge det stöd som eleven behöver. Att arbeta mot mobbning på en skola är ett långsiktigt och ständigt pågående arbete. Det måste vara ett förebyggande arbete som innehåller allt från skolans organisation, diskussion om värdegrundsfrågor, regler för hur man ska uppträda mot varandra till vilket ansvar man har både att inte själv kränka andra och att ingripa när man ser att någon blir kränkt. Skolan måste ha beredskap för att hantera en mobbning när den uppstår. Tonvikten måste ligga på att stoppa mobbningen och det är av största vikt att man aldrig lägger ansvaret för det som inträffat på den som blir mobbad. För att förändra en mobbningssituation krävs att den som mobbar får hjälp med att ta ansvar för sina handlingar. Att bara föreslå lösningar som innebär bestraffningar är inte konstruktivt. Vår syn på barn har förändrats och säger att vi alltid ska utgå från barnets bästa. Att använda sin makt för att bestraffa någon är det mönster som mobbaren använder. Skolan ska inte handla på samma sätt. Uppgiften för skolan är att ge eleverna hjälp att ta ansvar för sina handlingar och visa hur man kan hantera konflikter. Skolans och rektorns ansvar att aktivt motverka mobbning är tydligt fastlagt i skollagstiftningen. som skolminister har en rad initiativ tagits i syfte att förbättra elevens rätt till en skolmiljö fri från kränkande behandling och mobbning. Dessa insatser har redovisats i ett flertal fråge- och interpellationssvar .
frs · GO12343 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:343 om infrastrukturpropositionen de har frågat mig när regeringen avser att lägga fram den s.k. infrastrukturpropositionen. Frågan om framtida infrastrukturinriktning förbereds inom . Regeringen vill bl.a. ha möjlighet att ta hänsyn till synpunkter på en departementsskrivelse om alternativa finansieringsformer som publicerats. Vi kommer att lägga fram ett förslag till framtida infrastrukturinriktning till .
frs · GO12344 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:344 om transportfrågor i de har frågat mig hur regeringen avser att sammansätta den aviserade särskilda beredningen för transportfrågorna i . Direktiv för en särskild beredningsgrupp som ska arbeta för en förbättring av transportsituationen i är just nu under slutlig beredning inom . De närmare arbetsformerna diskuteras fortfarande. Jag kan dock säga att samtliga riksdagspartier kommer att inbjudas att medverka med representanter i beredningen.
frs · GO12345 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:345 om forskning om skador på ek har frågat mig om regeringen avser öka forskningen om orsakerna till de ökande skadorna på ek. Låt mig först säga att jag delar oro för skador som observerats på ekar. Orsakerna är komplexa och fortfarande inte tillräckligt väl kända. Betydande insatser för att klarlägga orsakssambanden görs dock redan. följer skadebilden noggrant i vissa delar av landet. Forskning bedrivs redan vid bl.a. och . Även skogsnäringen har ställt medel till förfogande. Det är enligt min mening viktigt att gå vidare med forskningen om orsakerna till skadorna på ek. Omistliga natur- och kulturvärden hotas, och skadorna får stora praktiska och ekonomiska konsekvenser för skogsbruket och den enskilda skogsägaren. Regeringen har i forskningspropositionen 2000/01:3 föreslagit en mera integrerad syn på forskning. I den nya organisationen för forskningsfinansiering förs bl.a. finansiering av forskning till stöd för skogsnäringen och till stöd för naturvården samman i ett forskningsråd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Jag är övertygad om att detta kommer att ge bättre möjligheter att finansiera forskning om frågor av mera tvärsektoriellt intresse. Det kommer också att underlätta för den typ av större, sammanhållna forskningssatsningar som ofta är en förutsättning för att komma i fråga för forskningsmedel genom EU.
frs · GO12346 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:346 om gratisfester med alkohol och cigaretter till ungdomar har frågat mig om regeringen avser att ta initiativ för att förhindra att t.ex. tobaksbolag ordnar ungdomsfester med gratis eller billig sprit och tobak. Jag har besvarat en fråga med väsentligen samma innehåll. Jag framhöll då att frågan om ifrågavarande aktiviteters överensstämmelse med lagstiftningen har anmälts hos och att jag kommer att följa verkets prövning av ärendet. är tillsynsmyndighet avseende marknadsföringen av såväl tobak som alkohol. Om det visar sig att de nuvarande lagstiftningarna på området inte är tillräckliga avser jag att återkomma med förslag till åtgärder.
frs · GO12347 · 2000-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:347 om ministrarnas läkemedelsförmåner Carlinge Wisberg har frågat socialministern om regeringen avser att följa exempel och föreslå att regeringsledamöternas läkemedels- och sjukvårdsförmåner avskaffas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Mot bakgrund av två motioner om avskaffande av riksdagsledamöternas sjukvårds- och läkemedelsförmåner har beslutat att skyndsamt utreda hur förändringar i ersättningssystemet bör utformas. Målet är att ett förslag ska presenteras för riksdagsstyrelsen . Enligt lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. har statsråden rätt till de sjukvårdsförmåner som gäller för tjänstemän i . Det innebär bl.a. att läkarvård ersätts med högst för varje behandlingstillfälle och att ersättning utgår vid köp av läkemedel. Alla dessa förmåner är skattepliktiga. Det är alltså som genom lag reglerar statsrådens villkor.
frs · GO12348 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:348 om ett vice talman har frågat mig om regeringen kommer att ta något initiativ för att förverkliga planerna på ett i . Jag håller med om att det är angeläget med ett i . Därför förs nu samtal med såväl som . Som bekant har frågan om ett varit uppe till diskussion tidigare. Bl.a. har regeringen låtit utreda olika lokaliserings-, finansierings- och samverkansformer (SOU 1997:117). Av olika skäl har inte detta eller något annat initiativ lett till ett . Som framgår av budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1, uo 17 s. 30), bereder emellertid regeringen på nytt frågan om ett nobelcenter i , tillsammans med nämnda parter. Regeringens ambition är givetvis att de samtal som förs, ska leda fram till att ett kan etableras i .
frs · GO12349 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:349 om utbildning av operatörer och tekniker har frågat utbildningsminister om han avser att agera för en fortsatt utbildningssatsning av operatörer och tekniker i . Låt mig börja med att säga att arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en försöksverksamhet inom en ram på för bristyrkesutbildning för redan anställda . Skälet till denna satsning var att snabbare kunna erbjuda utbildning som motsvarade arbetslivets behov än vad som är möjligt med arbetsmarknadsutbildningen i dess nuvarande form. Den utbildning till operatörer och tekniker som du beskriver är en sådan bristyrkesutbildning. De indikatorer jag fått från AMS visar på att bristyrkesutbildningen är mycket uppskattad av flera arbetsgivare. har det varit svårt för ett stort antal arbetsgivare att låta anställda avsätta den tid som behövs för utbildningen. I den tillväxtfas som många företag nu befinner sig behöver man av naturliga skäl behålla så många som möjligt i produktionen. kommer AMS att lämna en slutrapport till regeringen avseende försöksverksamheten med bristyrkesutbildning. Utifrån den rapporten kommer jag att ta ställning till om denna utbildningsform behövs utöver arbetsmarknadsutbildningen. Jag vill också informera om att varit i kontakt med arbetsförmedlingen i som framhåller att utbildningen som pågår är värdefull för arbetstagarna. Om en vidare satsning kommer att bli aktuell kan det mycket väl arrangeras med hjälp av stödet utbildning i företag eller med medel från Europeiska socialfonden.
frs · GO12350 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:350 om skatt på resor i tjänsten har frågat statsrådet om vilka åtgärder han avser vidta för att den enskilde individen ej ska betala skatt på resor i tjänsten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har svarat på en liknande fråga. Jag svarade då att frågan om den skattemässiga behandlingen av kostnadsersättningar som utgår för s.k. inställelseresor och om avdrag för sådana resor har behandlats av Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94). I mitt förra svar uppgav jag att betänkandet bereds inom och att regeringen har för avsikt att under det närmaste året redovisa de förslag som bedöms vara nödvändiga för denna typ av resor.
frs · GO12352 · 2000-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:352 om sextrakasserier har frågat mig vilka ytterligare insatser regeringen tänker vidta för att få ett slut på trakasserierna mot de kvinnliga värnpliktiga inom försvaret. Regeringen anser att det är av stor vikt att andelen kvinnor ökar bland totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt och officerare. Därför är det viktigt att den sociala miljön präglas av hänsyn och tolerans för att öka viljan bland kvinnor för att tjänstgöra i försvaret. Regeringen har därför gett Försvarsmakten i uppdrag att i årsredovisningen redovisa en utvärdering och analys av de åtgärder som har vidtagits för att förebygga förekomsten av sexuella trakasserier i myndigheten. Försvarsmakten ska också redovisa hur arbetet med att införa lokala handlingsplaner mot sexuella trakasserier har bedrivits. Årsredovisningen ska inkomma till regeringen . Jag avser även att föreslå att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att redovisa och utvärdera de åtgärder som vidtas för att förhindra trakasserier som har inslag av rasism, främlingsfientlighet eller homofobi. Underlaget ska inkomma till regeringen .