ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111385 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1385 av () till justitieminister om och passfrihet Den europeiska unionen har som ett av flera mål att upprätta en väl fungerande, gemensam inre marknad. För att nå det målet ser unionen som en huvuduppgift att verka för att hindren för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital avskaffas. tillkom för att kunna genomföra den fria rörligheten för personer inom EU. innebär att personkontrollerna tagits bort mellan de länder som deltar och att människor därför kan röra sig fritt inom Schengenområdet. blir medlem av , men den fria rörligheten kommer dessvärre inte att kunna gälla fullt ut för svenska medborgare. I motsats till de flesta andra Schengenmedborgarna kommer vi inte att kunna resa fritt utan pass. Anledningen är att svenska medborgare saknar annan ID-handling än passet där medborgarskapet framgår. Det är bara att beklaga att ännu icke infört ett med uppgift om medborgarskap som kan fungera som resehandling. För många svenskar är passfriheten nämligen en viktig symbol för den fria rörligheten inom EU och en betydelsefull faktor för deras inställning till hela Europasamarbetet. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att även svenska medborgare ska kunna åtnjuta passfrihet när Schengeninträde väl blivit ett faktum?
fr · GN111386 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1386 av () till näringsminister om ombildning av lägenheter till bostadsrätter Regeringen försöker motarbeta, stoppa och förhindra hyresgäster i kommunala bostadsbolag att få köpa sina lägenheter som bostadsrätter. Oavsett vad hyresgästerna vill själva så vet regeringen bättre. så försöker två av regeringens statsråd köpa sina hyreslägenheter som bostadsrätter. Det går inte ihop. Antingen är det bra för den enskilde att kunna äga sin bostad, eller så är det inte det. Regeringens statsråds eget agerande visar att man själv föredrar att äga sitt boende. Det är hyckleri. Till yttermera visso har de kommunala bostadsbolagen inneburit ett gigantiskt risktagande för många kommuner. De av landets kommuner som hamnat i akuta ekonomiska problem har gjort det på grund av för stora åtaganden i kommunala bostadsbolag. Att regeringen söker stoppa ombildandet av kommunala bostadsbolags lägenheter till bostadsrätter drabbar hyresgästerna dubbelt. Dels hindras de att få äga sitt eget boende, dels riskerar de att som skattebetalare få ta smällen om och när det kommunala bostadsbolaget får ekonomiska problem. Vad avser näringsministern göra för att underlätta för hyresgäster i kommunala bostadsbolag att ombilda sina lägenheter till bostadsrätter?
fr · GN111387 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1387 av () till statsminister om öppenhet och insyn vid möten under det svenska ordförandeskapet "För det svenska ordförandeskapet är det av grundläggande betydelse att visionen om en öppnare union upprätthålls", enligt regeringens ordförandeskapsprogram. Det är praxis att ett antal möten hålls i ordförandelandet, utöver de möten som ministerrådet håller i och . I kommer ett åttiotal möten på olika nivåer att arrangeras. En del av dessa är möten med ministrar, andra med tjänstemän. Regeringen har deklarerat att den vill göra ordförandeskapet till en angelägenhet för hela . I en representativ demokrati som är öppenhet och möjlighet till insyn ett medel för att engagera medborgare och uppnå ett visst mått av deltagande och för att kunna kontrollera de styrande. Följaktligen torde det vara i regeringens intresse att politiska partier och intresseorganisationer inbjuds till deltagande eller observationsplats vid samtliga möten som hålls i under det svenska ordförandeskapet. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att ordförandeskapets möten och konferenser ska vara öppna och dess information ska nå ut till allmänheten/svenska folket?
fr · GN111388 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1388 av () till statsminister om öppenheten på rådsmöten under det svenska ordförandeskapet "För att kunna möta nya utmaningar, motsvara medborgarnas förväntningar och för att en utvidgad union skall kunna fungera effektivt måste EU bli öppnare och modernare och utveckla nya samarbetsformer", skriver regeringen i sitt program för ordförandeskap i . Under ordförandeskapet i EU kommer regeringen att leda ministerrådets arbete på alla nivåer. Öppenhet i beslutsprocessen är centralt för alla demokratiska system. Den svenska offentlighetsprincipen brukar sägas bidra till rättssäkerhet, en effektiv förvaltning och en väl fungerande demokrati. Med tryckfrihetens ord innebär den svenska offentlighetsprincipen, i första hand, att varje svensk medborgare ska ha rätt att ta del av allmänna handlingar till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. I västvärldens länder är att lagstiftande församlingar ska agera under full insyn när de stiftar lag. håller omkring 60 ordinarie möten i och av ordförandeskap. Under ordförandeskap kommer dessa möten att ledas av svenska ministrar. Svenska tjänstemän kommer även att vara ordförande i ministerrådets alla arbetsgrupper som bereder rådets ärenden. Jag vill fråga statsministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att de formella lagstiftande rådsmöten som kommer att ledas av svenska ministrar under ordförandeskapet hålls öppna?
fr · GN111389 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1389 av () till statsrådet om konsumentfrågorna under ordförandeskap i EU I takt med allt större valmöjligheter i samband med globalisering av handeln, EU-inträdet och bristfällig varumärkning och information har det blivit allt svårare att vara konsument. växer kunskapskraven och kraven på medvetna konsumentval. I utredningen konsumenter i en gränslös värld finns förslag för en offensiv konsumentpolitik som skulle kunna vara underlag för en viktig del av det svenska ordförandeskapet. Konsumentfrågorna har tidigare prioriterats i regeringens program inför ordförandeskapet i EU. kommer signaler om att regeringen släppt denna prioritering och därmed arbetet med att ge konsumenterna klarare och ärligare spelregler. Jag vill därför fråga: På vilket sätt avser statsrådet, i samband med ordförandeskap i EU, arbeta för att stärka konsumenternas ställning?
fr · GN111390 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1390 av () till jordbruksminister om galna ko-sjukan Vi har fått ett flertal larmrapporter om att den s.k. galna ko-sjukan får ökad spridning i . Bl.a. har och nämnts i rapporteringen som också till viss del berört . Vårt ansvar att garantera trygga och säkra livsmedel är stort. Oron i konsumentleden måste bort. Den senaste utvecklingen föranleder mig därför att ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder ämnar jordbruksministern vidta för att kartlägga och förhindra spridning av galna ko-sjukan?
fr · GN111391 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1391 av () till jordbruksminister om den nordsvenska hästrasen Regeringen har tillsatt en utredning för att följa hästen som en resurs i samhället och då först och främst på landsbygden. Det har vid ett flertal tillfällen, till bl.a. undertecknad, framförts önskemål om hur man kan lyfta fram den nordsvenska hästen i nämnda utredning. Min fråga till ministern blir således: Avser ministern att lyfta fram den nordsvenska hästen i hästutredningen?
fr · GN111392 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1392 av () till jordbruksminister om innehållsmärkning av mat har konsumentfrågor funnits med bland de områden som regeringen sagt sig komma att prioritera under ordförandeskapet för EU. är många människor mycket intresserade av just detta område. Det gäller särskilt frågor om mat och matkvalité. PRO har t.ex. framfört att svenska konsumentorganisationer borde ges tillfälle och möjlighet att framföra sina åsikter i arbetsgrupper. Föräldraorganisationer är bekymrade över bristande innehållsförteckningar. För människor med allergiska problem är det betydelsefullt, ibland livsavgörande att veta vad ett livsmedel innehåller. Det behövs ett samlat grepp för att stimulera en snabb utveckling av system för kvalitetssäkring, spårbarhet, kontroll och tydlig märkning inom hela livsmedelskedjan. Detta arbete borde bedrivas på EU-nivå. Det är därför ledsamt att konsumentfrågorna i detta sammanhang prioriterats ned av regeringen. Min fråga blir därför: Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd att vidta för att inom EU driva på arbetet med tydlig och fullständig innehållsförteckning av livsmedel?
fr · GN111393 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1393 av () till näringsminister om arbetsmarknadspolitiska insatser i kriskommuner Stora delar av skapar nu fler arbetstillfällen. Men i min hemkommun erhölls ett mycket dystert besked . Kommunens största företag varslade ca 130 anställda. har lagt varsel och anställda har fått lämna företaget. Men denna gången kom varslet mycket snabbt och oväntat. är trots allt ett väl fungerande företag med relativt hög lönsamhet. Produktion har flyttats ned till i stället för att investeringarna har gjorts i . Kommunen och företaget har varit i kontakt med arbetsförmedling samt med länsarbetsnämnd. Industrifacket ser helst att det kommer ett större utbildningspaket från länsarbetsnämndens sida. Men länsarbetsnämnden i har bristande resurser. När det uppstår oväntade problem med stora varsel då finns i regel inga ekonomiska medel. Det borde finnas en större beredskap och flexibilitet för att möta dessa problemen. Det borde finnas ökade möjligheter att centrala AMS-medel används vid krissituationer liknande den i . Det är viktigt att ha möjlighet att vidtaga åtgärder snabbt. Länsarbetsnämnderna har ofta inte tillräckligt stort utrymme för att snabbt hantera oväntade händelser. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Är näringsministern beredd att vidtaga åtgärder så att möjligheterna ökar att snabbt sätta in arbetsmarknadspolitiska åtgärder vid oväntade sysselsättningskriser där länsarbetsnämnderna saknar medel?
fr · GN111394 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1394 av () till näringsminister om Postens kassaservice Posten står inför en enorm strukturförändring. Postkontoren läggs ned. Verksamheten inriktas på brev- och pakethantering. Avtalet med Nordbanken har sagts upp. Till stor del sägs detta bero på ändrat kundbeteende @ att allt färre banktransaktioner sker över disk . Men de finns ändå kvar. Alla har inte tillgång till eller förmåga att använda datorer, t.ex pensionärer, låginkomsttagare, flyktingar. Dessutom finns fortfarande behov av kontantutbetalningar. Ett statligt företag med rikstäckande ansvar kan inte strunta i en stor del av befolkningen utan måste även i en brytningstid ta sitt serviceansvar. finns inte garantier eller avtal som säkerställer att servicebutiker, bensinstationer, lanthandlare etc. ska ta risken och ansvaret för kassaservicen till invånarna i hela landet. Jag vill därför fråga: På vilket sätt avser näringsministern garantera att de som behöver kassaservice även i fortsättningen ska få detta i hela landet?
fr · GN111395 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1395Återtagen
fr · GN111396 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1396 av () till statsrådet om försäkringskassornas rehabiliteringsprogram Situationen för sjukskrivna människor i behov av rehabiliteringsinsatser är katastrofal. Försäkringskassornas medel för ändamålet är slut på 18 av landets 21 centrala försäkringskassekontor. Det fattas således rehabiliteringsmedel i stort sett i hela landet. Kommer inte de pengarna in får många sjukskrivna människor vänta . har utredningar visat att 1 satsad rehabiliteringskrona samhällsekonomiskt ger tillbaka. Detta alldeles oräknat livskvalitet för de drabbade och deras familjer. I finns ca 7000 långtidssjukskrivna och 500@700 av dessa är i behov av rehabilitering. I länet finns enbart 4 miljoner av 34 kvar trots att behovet är så stort. Också på de ställen anslagen räcker är oron stor. På är ökningen av antalet fall för och liknande . Tillströmningen är alltså rejäl och av runt 700 långtidsfall skulle 150@200 behöva insatser. Risken är överhängande att medelsbristen ger längre sjukskrivningar och större svårigheter att komma tillbaka i arbete. Kvinnor i åldern 30@45 år är en ny stor grupp. De är oftast offentliganställda i vården eller skolan, just de sektorer där det dessutom växer fram en arbetskraftsbrist. Försäkringskassornas problem försvåras av att regeringen tagit bort 110 miljoner från de anslag där rehabmedel är en stor post och att specialsjukhus för komplicerade fall stängts. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att hantera höstens akuta medelsbrist för rehabiliteringsinsatser?
fr · GN111397 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1397 av () till finansminister om hantering av sekretessbelagda uppgifter har genom att använda sig av och delta i utvecklingen av informationsteknologin förändrat sitt arbetssätt så att IT-behandlingen utgör en väsentlig del i myndighetsutövningen. En viktig förutsättning för att medborgare och företag ska kunna behandlas på ett rättssäkert sätt är att de uppgifter som lämnas är korrekta och hanteras på ett sådant sätt att medborgarnas och företagens integritet bevaras. Häri ligger ett särskilt ansvar för förvaltningen och dess tjänstemän. De uppgifter som ska lämnas av framför allt företag innehåller en mängd information som innefattar företagshemligheter och har betydelse för företagens möjlighet att konkurrera på lika villkor med andra företag. hanteras sådana uppgifter internt inom förvaltningen och omfattas inte endast av sekretesslagens regler om absolut sekretess utan även av särskilda IT-säkerhetssystem. Enligt uppgift står nu i begrepp att överföra en stor del av behandlingen av uppgifter till aktörer utanför skatteförvaltningen, vilka inte är bundna av sekretesslagen eller omfattas av det statliga tjänstemannaansvaret. Genom att överlåta delar av informationsbehandlingen till aktörer utanför skatteförvaltningen kan allmänhetens förtroende för skatteförvaltningen rubbas och därmed också för skattesystemet som sådant. Vad ämnar finansministern vidta för åtgärder för att allmänhetens förtroende för skattesystemet och skatteadministrationen inte ska försämras?
fr · GN111398 · 2000-09-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1398 av () till statsrådet om flyktingar och aboriginer i Allt i handlar inte bara om förberedelser för olympiaden. Det har i pressen avslöjats hur flyktingar i behandlas. De placeras i läger långt från bebyggda områden. Följaktligen handlar det knappast om flyktingläger utan snarare fångläger. Det är inte undra på att flyktingarna/fångarna revolterat mot behandlingen. Deras revolt har bemötts med våld och flera flyktingar/fångar har skadats allvarligt. Detta har mött kritik från MR-grupper världen över. Detsamma gäller MR-gruppernas kritik av de australiska myndigheternas behandling av landets urbefolkning, aboriginerna. Den har bemött kritiken med förakt för såväl MR-grupperna som FN och förvägrar FN att besöka lägren. Ett uppträdande som man inte förväntar sig av land som betraktar sig självt och av andra som demokratiskt. Den australiska oppositionen liksom Amnesty international har protesterat mot den minst sagt häpnadsväckande inställning och politiska praktik. Följaktligen vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet göra för att förmå de australiska myndigheterna att tillåta FN att besöka och undersöka förhållandena bland flyktingarna och aboriginerna i ?
fr · GN111399 · 2000-09-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1399 av () till statsrådet om naturskolor I finns det ett sjuttiotal naturskolor. Deras syfte är att genom naturupplevelser bidra till att de elever som besöker skolorna får en ökad kunskap om naturen. Positiva upplevelser i naturen är grunden för att förklara ekologiska samband och för att förstå miljöfrågorna. De olika naturskolorna är organiserade på olika sätt men gemensamt för dem är en pedagogik där upplevelsen och det praktiska arbetet i naturen ligger till grund för lärandet. Erfarenhetsmässigt är detta sätt att lära mycket effektivt. Naturskolorna har genom sin egen organisation årliga träffar för fortbildning och erfarenhetsutbyte. Jag menar att det också hade varit mycket värdefullt att dessa erfarenheter hade kommit också andra inom skolan till del. Är skolministern beredd att vidtaga några åtgärder för att medverka till att de positiva erfarenheterna från naturskolorna sprids inom skolan?
fr · GN111400 · 2000-09-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1400 av () till justitieminister om likställande av svenska och utländska yrkesförare Utländska yrkestrafikförare som befinner sig tillfälligt i , och som underlåter att betala böter för trafikbrott som de gör sig skyldiga till i samband med vistelsen här, är med nuvarande ordning i praktiken straffimmuna. har i två tillkännagivanden begärt att regeringen ska ändra på detta förhållande. Justitieministern har därvid hävdat att frågan endast kan lösas på EU-nivå. Denna möjlighet finns i norsk och dansk rätt. har även , med giltighet från , infört ett nytt system för bötfällning av bussföretag och åkerier, som vid kontroll visar brister i fråga om erforderliga dokument, kör- och vilotider och färdskrivare. Detta visar enligt min mening på att det inte är EU som är hindret. Den belgiska lagändringen går ut på att som böterna höjs kraftigt, ska de i normalfallet betalas direkt "vid vägkanten". Om man inte godkänner detta förfarande får man i stället deponera en summa motsvarande bötesbeloppet, plus en avgift som ska täcka initialkostnaden för en rättslig process. Om man inte heller vill göra en sådan deposition kan fordonet beslagtas och i förlängningen säljas om det blir en fällande dom, och böter tillsammans med rättegångskostnader ej blir betalda. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att även ska införa ett system som likställer svenska och utländska trafikbrottslingar?
fr · GN111401 · 2000-09-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1401 av () till statsrådet om faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen om tidsbegränsat uppehållstillstånd Europeiska kommissionen har den 24maj 2000 lagt fram förslag till direktiv om tidsbegränsade uppehållstillstånd vid massflykt. Gällande riktlinjer för regeringens samråd och information med i EU-frågor innehåller att regeringen ska utarbeta faktapromemorior beträffande viktigare förslag till rättsakter. Jag vill därför fråga statsrådet : När avser regeringen att publicera en faktapromemoria beträffande förslag till direktiv om tidsbegränsade uppehållstillstånd för massflykt?
fr · GN111402 · 2000-09-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1402 av () till näringsminister om regionalt företagsstöd Många enskilda och många företag drabbades hårt av sommarens översvämningar. Ett av de företag som drabbades hårt var i , Falu kommun. Skadorna för företaget uppgår till 2@3 miljoner kronor. För att hjälpa företaget har landshövding, , i skrivelse den 23augusti 2000, aktualiserat frågan om möjligheten att betala ut regionalpolitiskt stöd. Något svar har inte kommit. Detta oroar företaget, som står inför en mycket besvärlig ekonomisk situation. Företaget har vädjat om att jag, "den politiska vägen", aktualiserar frågan @ allt för att få ett snabbt svar. Detta snabba svar är ett måste för företagets fortlevnad. 1985 @ vid de stora och svåra översvämningarna då @ beslöt regeringen om ett s.k. extra lånestöd till företaget. är ett utflyttningslän, ett län som är hårt drabbat. Det nämnda företaget är ett viktigt företag i kommuns ytterområde. Avser statsrådet verka för att ett regionalt företagsstöd utgår till de företag som drabbades hårt ekonomiskt av sommarens översvämningar?
fr · GN111403 · 2000-09-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1403 av (c) till näringsminister om polishögskola i Det har varit många diskussioner och överläggningar om hur de försvarsanläggningar som avvecklas ska kunna utnyttjas på bästa sätt. har de bästa förutsättningar för att (en del av) polisutbildningen ska kunna lokaliseras dit. Detta har belagts i en rad utredningar, och stötts av många instanser i , bl.a. och en enig polisstyrelse i län. Det finns dessutom ett stort behov av att ytterligare polisutbildning ska lokaliseras till Min fråga till ministern: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att leva upp till de intentioner som föregått försvarsbeslutet om helhetssyn i omställningen?
fr · GN111404 · 2000-09-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1404 av () till justitieminister om narkotikabekämpning presenterade en rapport om tendenser i drogutvecklingen (CAN:s rapporteringssystem om droger, CDR, Tendenser ). Enligt den rapporten redovisar 14 av de 22 polisenheter som svarat att färre personer arbetade med narkotikabekämpning än . Med tanke på den mycket oroande redovisningen i CAN:s tendensrapport, om att narkotikabruket ökar och dessutom kryper ned i åldrarna, är det naturligtvis oacceptabelt om polisens insatser för att bekämpa narkotikabrottsligheten har minskat. Polisens resurser och insatser borde självfallet i stället ha utökats. Jag vill fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att intensifiera bekämpningen av narkotikabrottsligheten?
fr · GN111405 · 2000-09-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1405 av () till socialminister om åtgärder mot ökad narkotikaanvändning presenterade en rapport om tendenser i drogutvecklingen (CAN:s rapporteringssystem om droger, CDR, Tendenser ). Av rapporten framkommer bl.a. att narkotikamarknaden visar tydliga ökningstendenser avseende tillgången på cannabis, heroin, amfetamin, ecstasy och GHB. Antalet personer som använder och missbrukar dessa preparat verkar ha ökat. Nya narkotiska preparat rapporteras. Flertalet rapporterande kommuner redovisar en ökning av ungdomsgrupper som testat eller använt narkotika . Fler flickor som använder narkotika kommer till myndigheternas kännedom. Andra uppgifter som framkommer är en brist på vård- och behandlingsplatser. Ungdomar måste mer än få hjälp tidigt att avbryta missbruket. Flera uppgiftslämnare upplever dessutom en mer liberal inställning till narkotika bland ungdomar. Jag känner en djup oro för hur narkotikan breder ut sig i vårt samhälle och den liberala inställning till narkotikan som finns i vår omvärld. Det behövs självfallet ett målmedvetet arbete och en mångfald av såväl nationella som internationella åtgärder för att kunna göra "rent hus med knarket". Jag väntar med spänning och stora förväntningar på förslag. Jag vill fråga socialministern: Kommer socialministern att vidta några omedelbara åtgärder med anledning av de alarmerande uppgifter som framkommer i CAN:s tendensrapport?
fr · GN111406 · 2000-09-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1406 av () till justitieminister om och Ystads tingsrätter föreslår att Ystads och tingsrätter slås samman fr.o.m. den 1januari 2002. Ett ställningstagande i ärendet borde föregås av en utredning av hela domstolsorganisationen i , men detta är helt uppenbart inte justitieministerns avsikt, vilket beklagas. I utredning av den 19juni 2000 konstateras att en koncentration av domstolsverksamheten till kräver omdisposition och ombyggnad av Ystads tingsrätts nuvarande lokaler. sägs att lokalkostnaderna och övriga lokalberoende kostnader blir avsevärt lägre än de för nuvarande två domstolarnas. Det bör i sammanhanget påpekas att tingsrätts lokalkostnader kan sänkas, varför det är missvisande att jämföra med nuvarande kostnader. Dessutom har inte i sin utredning tagit upp de problem, som följer av att är K-märkt, vilket kommer att lägger hinder i vägen för en rationell ombyggnad. Ett så stort beslut, som nedläggningen av en tingsrätt är, borde rimligen föregås av i vart fall en ordentlig, vederhäftig analys av de ekonomiska konsekvenserna i alla förutsebara avseenden. Vilka initiativ avser justitieministern ta för att ett beslut i frågan om sammanläggning av tingsrätterna i och föregås av en gedigen analys av lokalsituationen och lokalkostnaderna vid en eventuell sammanläggning av domstolarna?