ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12122 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:122 om inställningen till hiv/aids i har frågat mig på vilket sätt den tänker påverka inställningen till hiv och aids i . Den sydafrikanska regeringen har lagt fram en ny strategi för bekämpande av spridningen av hiv/aids. Strategin innehåller bl.a. rekommendationer om behandling av hivpositiva och om hur man ska förhindra att smittan sprids vidare från gravida kvinnor till deras ofödda barn. Bromsmedicin ska erbjudas till hivpositiva gravida kvinnor i större skala än . Därutöver har en informationskampanj lanserats av regeringen där medborgarna bl.a. uppmanas att förhindra spridningen av hiv/aids genom att tillämpa säkrare sex. och har inom ramen för sin nybildade bilaterala kommission enats om att upprätta ett hälsoforum som ska föra en dialog kring hälso- och fattigdomsfrågor, utbyta forskningsresultat och forskare och anordna seminarier. Fokus kommer att ligga på bl.a. hiv/aids. Det civila samhällets roll är också viktig i detta sammanhang varför lokala organisationer bör involveras så att alla delar av befolkningen kan nås av information kring hiv/aids. stöder fyra enskilda organisationer som bl.a. arbetar med att motverka diskriminering och att förbättra hivpositiva människors rätt till t.ex. arbete. Inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet med integreras nu hiv/aidsaspekten i samtliga insatser, för att möjliggöra ett brett angreppssätt. Vidare har utökat sina insatser inom hiv/aidsområdet i . Sida har, tillsammans med , tagit fram en aidsstrategi för svenskt internationellt utvecklingssamarbete. Sida inrättade ett kontor för aidsfrågor i regionen, beläget i , för att intensifiera ansträngningarna att integrera hiv/aidsaspekten i svenskt utvecklingssamarbete i och regionen i övrigt. Den sydafrikanska regeringens policy har utgått från att det är hiv som orsakar aids, även om president har gjort uttalanden som ifrågasatt sambandet. Entydiga vetenskapliga rön, om vilka det råder bred enighet bland forskare, klargör att det är hivviruset som orsakar aids, även om andra faktorer kan vara starkt bidragande till att immunförsvaret bryts ned. Denna syn kommer den att fortsatta att föra fram i kontakterna med .
frs · GO12123 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:123 om små kommuner med höga LSS-kostnader har frågat socialminister på vilka sätt han ämnar uppmärksamma små kommuners relativt sett omfattande kostnader för LSS-verksamheten, dvs. verksamheten enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det statsbidragssystem som regeringen föreslog i proposition 1999/2000:115 Vissa kommunalekonomiska frågor är tillfälligt och gäller . Som har påpekat ska en parlamentarisk kommitté tillsättas för att föreslå en mer permanent lösning. Utformningen av kommitténs direktiv bereds inom . I det fortsatta arbetet kommer samtliga kommuner, inte minst små kommuner, som har höga kostnader för LSS-verksamhet att uppmärksammas.
frs · GO12124 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:124 om verksamheten vid har frågat om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att upprätthålla verksamheten vid och se till att forskning och visning av historiska fynd från även fortsättningsvis kan ske vid . Inledningsvis vill jag påpeka att det är och inte som beslutar om fyndfördelning. Fornfynd som påträffas i samband med arkeologiska undersökningar av fast fornlämning tillfaller staten enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Av lagen framgår vidare att genom fyndfördelning får överlåta statens rätt till fornfynd på museum som åtar sig att vårda det på ett tillfredsställande sätt. Lunds universitets historiska museum, som är ett statligt museum inom , har en s.k. stående begäran om fyndfördelning av arkeologiskt material från vissa delar av . Genom har jag inhämtat att museets s.k. stående begäran om fyndfördelning fortfarande kvarstår. ska enligt uppgift sammanträffa med företrädare för museet och i syfte att analysera vilka konsekvenser universitetsstyrelsens beslut om besparingar får.
frs · GO12125 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:125 om sociala skyddsnät för småföretagare har frågat statsrådet om hon är beredd att föreslå regeländringar så att vi kan få ett försäkringssystem som är anpassat till dagens arbetsmarknad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som säkert känner till har regeringen på grund av den kraftigt ökade sjukfrånvaron beslutat att en särskild utredare ska göra en analys av sjukförsäkringen (dir. 1999:54 och 82). Utredaren ska bl.a. fördjupa beskrivningen och analysen av varför sjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenning förändras över tiden samt så långt som möjligt identifiera vilka direkta och indirekta faktorer som är avgörande för sjukpenningförsäkringens kostnadsutveckling. Utredaren ska bl.a. redovisa hur incitament för såväl individ, arbetsgivare m.fl. kan förändras i syfte att minska kostnaderna. Utredaren har lämnat ett delbetänkande Sjukförsäkringen @ basfakta och utvecklingsmöjligheter (SOU 2000:72) och ett slutbetänkande ska redovisas . Vidare har en särskild utredare med uppdrag att se över den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (dir. 1999:44) lämnat sitt slutbetänkande Rehabilitering till arbete @ en reform med individen i centrum (SOU 2000:78). I uppdraget ingick bl.a. att kartlägga den arbetslivsinriktade rehabiliteringsprocessen, att utforma en plattform för prioriteringar samt att klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mellan olika aktörer i rehabiliteringsarbetet. Utredaren skulle också beakta den rådande utvecklingen på arbetsmarknaden avseende t.ex. sysselsättnings- och företagsstruktur, arbets- och anställningsvillkor och krav på arbetskraftens kompetens. Båda de ovan nämnda betänkandena är nu ute på remissbehandling till . Regeringen har vidare tillsatt en arbetsgrupp som har till uppgift att skapa en struktur inom ohälsoområdet som bryter den negativa utvecklingen. Arbetsgruppen kommer att rapportera direkt till statsråden för Social-, Närings- och Finansdepartementen. Mot bakgrunden av att det pågår ett omfattande utredningsarbete som tar upp frågor som till stor del berör arbetslivet har regeringen inte för avsikt att nu föreslå några regeländringar i det sociala skyddsnätet för småföretagare.
frs · GO12127 · 2000-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:127 om statsrådens närvaro i kammaren har frågat vad statsministern avser att göra för att statsråd ska närvara i kammaren när behandlar granskningar av deras tjänsteutövning. Frågan har överlämnats till mig. granskar statsrådens tjänsteutövning inte bara genom att ta del av handlingar och skaffa in skriftliga yttranden. Utskottet ordnar också muntliga utfrågningar av statsråd och andra som kan lämna upplysningar i ett ärende. Utfrågningarna är normalt öppna för press och allmänhet. Med jämna mellanrum anmäler utskottet resultatet av sin granskning till . Det sker genom ett betänkande som överlämnas till kammaren och som kammaren efter debatt beslutar att lägga till handlingarna. Talmannen underrättar sedan regeringen om detta genom en riksdagsskrivelse. Regeringen behandlar riksdagsskrivelsen vid ett regeringssammanträde. Det är fast praxis att statsråd inte deltar i eller närvarar vid debatten i kammaren om resultatet av granskning.
frs · GO12128 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:102 om och 128 om direktiv har frågat mig när den aviserade tillsätts och om dess direktiv även kommer att innehålla en översyn av renskötselrättens omfattning. har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta när det gäller utformningen av direktiven för för att komma till rätta med de problem som följer av oklarheter med gränsdragningen. I betänkande Samerna @ ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) föreslogs bl.a. att en skulle tillsättas för att klarlägga omfattningen av den mark som samerna traditionellt innehar och nyttjar. I pågår ett arbete med att ta fram direktiv för en sådan kommission liksom dess sammansättning. Min avsikt är att ska kunna påbörja sitt arbete . uttalade att de problem som sammanhänger med ströängarna borde undersökas närmare. Mot bakgrund av uttalandet gjordes inom en översyn av vissa frågor som rör ströängarna. Översynen redovisades i departementspromemorian Ströängar (Ds 1997:37). Regeringen uttalade i budgetpropositionen för att det i promemorian konstateras att förekomsten av ströängar i praktiken endast medför begränsade problem. Något behov av åtgärder föreligger därför inte. Mot bakgrund av det arbete som i andra sammanhang bedrivs angående samernas rätt till mark ansåg regeringen att promemorians förslag inte borde genomföras. Huvuduppgiften för kommissionen bör enligt min mening vara att bestämma det geografiska område där renskötsel får bedrivas. Det är därför inte regeringens avsikt att ska utreda de i renskötselrätten ingående rättigheterna. Den frågan utreddes nämligen av och . I pågår också ett visst sådant arbete. Enligt min uppfattning är det inte heller påkallat att ytterligare en gång utreda ströängarna.
frs · GO12129 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:129 om nedsatta sociala avgifter har frågat näringsministern om han avser att driva frågan om nedsättning av socialavgifter inom EU. Ansvaret i regeringen är fördelat så att frågan ska besvaras av mig. Den fördjupade prövning av stödformen som inledde , med anledning av regeringens anmälan om fortsatt stödgivning, pågår alltjämt. Något beslut i ärendet har kommissionen således ännu inte fattat. Jag vill klargöra att regeringen har lagt ned mycket arbete för att få behålla stödformen. Detta arbete pågår fortfarande aktivt.
frs · GO12131 · 2000-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:131 om den nordiska passfriheten och har frågat justitieministern om vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att säkerställa att den nordiska passfriheten ska gälla även i fortsättningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill klargöra att det av anslutningsavtal till framgår att anslutningsavtalet inte ska utgöra hinder för samarbetet inom ramen för den nordiska passunionen i den mån detta inte står i motsatsställning till eller hindrar tillämpningen av anslutningsavtalet. Till följd härav kommer vissa justeringar av den nordiska passkontrollöverenskommelsen att vidtas. Dessa justeringar påverkar inte den nordiska passfriheten. Den nordiska passfriheten grundar sig på ett protokoll . Av protokollet framgår att, beträffande personer som uppehåller sig i ett annat nordiskt land än hemlandet och vilka kan antagas vara medborgare i ett annat nordiskt land, ska direkt mellan polismyndigheterna kunna utväxlas upplysningar som är erforderliga för att fastställa vederbörandes medborgarskap och identitet. Det kan alltså finnas anledning för nordiska medborgare som reser mellan de nordiska länderna att kunna identifiera sig. Det rör sig dock inte om något passtvång. I och med att de nordiska länderna blir operativa medlemmar i upphör dessutom, som har skett övriga medlemsländer emellan, gränskontrollen. ger medborgare i medlemsstaterna möjlighet att resa till de övriga medlemsländerna utan att någon personkontroll sker. Om denna rätt sätts i fråga måste dock resenären vara beredd visa att han eller hon har denna rätt dvs. visa sitt medborgarskap. Det är alltså ingen skillnad på att resa mellan de nordiska staterna och övriga Schengenländer. Som svar på fråga vill jag svara att den nordiska passfriheten ska gälla även i fortsättningen. Det finns därför inte skäl att vidta några åtgärder för att säkerställa detta faktum.
frs · GO12133 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:133 om fjällägenheternas framtid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påskynda handläggningen av överklaganden avseende friköp av fjällägenheter. Regeringen anförde i proposition 1994/95:100 bil. 10 bl.a. att statsfinansiella skäl talar för att systemet med fjällägenheter avvecklas. Under åren 1995@1996 genomförde , och tillsammans med berörda länsstyrelser på regeringens uppdrag en inventering av fjällägenheter från naturvårds- och kulturmiljösynpunkt. har , som riktigt påpekar, avslagit ett antal ansökningar om friköp med motiveringen att regeringen ännu inte tagit ställning till rapporten års inventering. har på departementet förts fortlöpande diskussioner om hanteringen av aktuella överklaganden. Som säkert inser är jag förhindrad att kommentera enskilda ärenden. Regeringen ska vid prövningen av dessa ärenden ta ställning till ett stort antal komplicerade frågeställningar av såväl ekonomisk som naturvårds- och kulturmiljömässig natur. Sådana överväganden måste få ta sin tid inte minst därför att allmänheten kräver att samtliga berörda intressen tillvaratas. Jag kan försäkra att diskussionen inom departementet kring dessa frågor förts framåt och kommer regeringen att avgöra ärendena.
frs · GO12134 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:134 om burhållning av höns har frågat mig om ytterligare dispenser kommer att tillåtas efter att nuvarande dispenser löpt ut. Jag har i ett flertal frågesvar utvecklat min syn på frågan om värphönshållning varför jag här även hänvisar till vad jag då svarade. De sista dispenserna kommer att löpa ut . Därefter ska hönsens funktionskrav vara uppfyllda. De s.k. inredda burarna genomgår ny teknikprovning och är ännu inte fritt tillgängliga för användning. Ny teknikprovning är ytterst viktig för att upptäcka och avhjälpa eventuella problem innan ett system görs fritt tillgängligt på marknaden. Det är inte aktuellt att påskynda provningarna genom att göra inskränkningar i programmet. Några nya dispenser kommer inte att beviljas, men det finns risk för att efterfrågan på inredda burar eller system för hållande av frigående höns blir stor i anslutning till att dispenserna löper ut. Om efterfrågan blir större än tillgången kan det finnas behov av att tillåta äggproducenter, som kan uppvisa avtal om köp av nya system, att i avvaktan på leverans av den nya inredningen fortsätta med sin produktion i befintliga burar. Jag vill betona att en sådan övergångslösning endast kan accepteras för kortast tänkbara tid.
frs · GO12135 · 2000-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:135 om församlingsbegreppet i folkbokföringen har frågat mig om jag har för avsikt att föra en dialog med hembygdsrörelser, kommuner, historiker m.fl. innan regeringen tar ställning i fråga om utredningsförslaget att överge församlingsbegreppet som bas för folkbokföringen. Det förslag syftar på presenterades i betänkandet Folkbokföring efter stat-kyrkareformen m.m. (SOU 2000:17). Utredningen föreslog bl.a. att folkbokföring inte längre ska ske i territoriell församling inom . Utredningsförslaget har remissbehandlats. Yttranden har bl.a. kommit in från myndigheter och organisationer som främst har att värna om historiska och kulturella intressen. Regeringen kommer givetvis att beakta de historiska och kulturella intressena i den fortsatta beredningen av ärendet.
frs · GO12136 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:136 om public-private partnership-modellen har frågat mig när jag avser återkomma till med förslag kring implementering av PPP. Bakgrunden till fråga är att regeringen har aviserat att ett antal vägprojekt ska finansieras genom den s.k. public-private partnership-modellen och att denna finansieringsmodell, enligt mening, skulle kunna tidigarelägga många nödvändiga projekt. Jag delar intresse för möjligheten att finansiera infrastrukturprojekt genom partnerskapslösningar. Jag har därför tillsatt en arbetsgrupp inom för att utreda för- och nackdelar med alternativ finansiering av infrastruktur, samt eventuellt föreslå lämpliga referensprojekt för att pröva en partnerskapslösning för finansiering av infrastruktur. Det är därför för tidigt att nu ange när regeringen kan återkomma till med eventuellt förslag till implementering av PPP.
frs · GO12137 · 2000-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:137 om naturreservat i har frågat statsrådet om regeringen avser att agera för att förhindra att skyddar Kymlingeskogen som naturreservat. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Kommuner och länsstyrelser har som bekant möjlighet enligt att förklara ett mark- eller vattenområde som naturreservat. Det gäller även mark som ägs av . Regeringen deltar inte i sådana beslut. Regeringen kan dock pröva en fråga om reservatsbildning sedan ett länsstyrelsebeslut överklagats. Jag kan givetvis inte säga något om hur utfallet av regeringens prövning skulle bli om ett beslut om en reservatsbildning som berör Kymlingeskogen skulle överklagas. Detta hindrar dock inte att jag kan säga att jag delar syn på att gröna lungor och oaser är viktiga för människor i hårt exploaterade områden.
frs · GO12138 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:138 om ansvar för gamla dammar har frågat miljöministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att klara ut ansvarsförhållandena för äldre dammar som saknar känd ägare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Särskilt beträffande äldre dammar kan det vara svårt att finna någon underhållsskyldig. Anläggningen kan vara övergiven. Den kan ha utförts till förmån för t.ex. flottnings- eller markavvattningsföretag som lagts ned. Problem med att utkräva ansvar kan också uppstå när den ansvariga har trätt i likvidation eller gått i konkurs. Många av de äldre dammarna som saknar känd ägare är mindre dammar förknippade med relativt små säkerhetsrisker. Man kan dock inte utesluta att en del av dem kan utvecklas till lokala riskobjekt. Bevarandet av dessa små dammar är i första hand motiverat från allmän miljösynpunkt och av kulturhistoriska skäl. Dammarna har blivit en del av kulturlandskapet. Det föreligger en skyldighet enligt 11 kap. 17 § att underhålla en vattenanläggning så att det inte uppkommer skada för allmänna eller enskilda intressen genom ändringar i vattenförhållandena. har ansvaret för den operativa tillsynen över vattenverksamheter. I länsstyrelsernas tillsynsuppgift ingår att se till att underhållsskyldigheten iakttas. som enligt sin instruktion har regeringens uppdrag att följa utvecklingen vad gäller dammsäkerheten i landet och vid behov samråda med berörda myndigheter och organisationer, håller på att utarbeta en handbok om tillsyn av dammsäkerhet. och i samarbete planerar ett seminarium för länsstyrelsernas handläggare av dammsäkerhetstillsyn . Då kommer handboken att presenteras. Till stöd för länsstyrelsernas tillsynsuppgift avser vidare @ som har det centrala ansvaret för tillsynsvägledningen på området @ att ge ut en rapport om vissa rättsfrågor i samband med tillsyn över vattenverksamhet. Det pågår alltså ett arbete inom ansvariga myndigheter. Det saknas därför anledning att nu vidta ytterligare åtgärder.
frs · GO12139 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:139 om principerna för TV-produktionen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att villkoren för även under nästa tillståndsperiod ska innehålla krav på att den andel av allmänproduktionen i SVT:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till . anges i anslagsvillkoren för och att den andel av allmänproduktionen i SVT:s rikssändningar som produceras utanför ska öka till . Av beslut (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297) om nu gällande tillstånd framgår att skälen för detta krav bl.a. är att det är angeläget att en stor del av programproduktionen sker i decentraliserade former för att skapa förutsättningar för pluralism och för att programmen präglas av olika synsätt. Vidare framhålls att det är betydelsefullt att det växer upp produktionsmiljöer runt om i landet och att det skapas förutsättningar för fristående produktionsföretag utanför huvudstadsregionen. Jag anser att de syften som ligger bakom de riktlinjer som gäller fortsatt är mycket viktiga. arbetar emellertid en beredningsgrupp med representanter från samtliga riksdagspartier med att ta fram de riktlinjer som ska gälla för våra tre public service-bolag under nästa tillståndsperiod. Jag vill inte föregripa deras arbete.
frs · GO12140 · 2000-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:140 om bedömningen av permanent uppehållstillstånd har frågat mig om jag avser göra en översyn av aktuella regelverk när det gäller reglerna för bedömning av turistvisering kontra permanent uppehållstillstånd. Viseringspolitiken har som mål att utgöra ett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen och skapa så stor frihet som möjligt för rörelser över gränserna. Det gäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser. Ett led i dessa kontakter är naturligtvis att medge besök i . är det av migrationspolitiska skäl nödvändigt att upprätthålla kravet på visering i förhållande till ett stort antal länder. Jag vill i detta sammanhang erinra om att det enligt instruktionen för ankommer på verkets styrelse att besluta bl.a. om riktlinjer för beslut i ärenden om visering. Den generella praxis tillämpar i viseringsärenden ger vid handen att visering normalt beviljas för, exempelvis, besök av föräldrar, barn och syskon. En annan vanlig grund för att bevilja visering är en inbjudan från en organisation eller ett företag. Jag vill även klargöra att tillämpar den praxis som styrelsen fastställt som varje enskilt ärende avgörs på grund av en samlad bedömning av omständigheterna i ärendet. En viseringsansökan ska dock inte bifallas om det framkommit uppgifter om att syftet med ansökan egentligen är bosättning i . ska således göra en bedömning av om det finns risk för att den sökande, på grund av personliga eller andra förhållanden, inte återvänder till hemlandet. För länder där "avhoppen" erfarenhetsmässigt är många och där återtagande av icke skyddsbehövande möter problem gör en mer restriktiv bedömning än för andra länder. Svenska myndigheter hanterar ca 220 000 viseringsansökningar och ca 186 000 av dessa beviljas. Som svar på direkta fråga vill jag avslutningsvis meddela att en parlamentarisk kommitté ska göra en översyn av utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring. Denna översyn omfattar även viseringspolitiken i den del det gäller möjlighet att besöka anhöriga i .