ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11688 · 2000-03-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:688 av () till justitieminister om porr på fängelserna I den pågående debatten om hårdporr i kabel-TV-kanalerna har det framkommit att interner på fängelser sitter och ser på dessa filmer . I vissa fall står man själv för anslutningen, i andra fall är det staten som abonnerar på kanalerna. Det här handlar om interner som i många fall begått våldshandlingar, många sitter dessutom inne för att ha misshandlat kvinnor. Många har säkert i sin uppväxt inte fått uppleva kärlek och respekt mellan män och kvinnor. De har visat att de inte heller som vuxna klarar att sätta gränser utan att våldet har tagit överhand. Flera går också i behandling för att rehabilitera sig som man ägnar sig att se på dessa brutala övergrepp på kvinnor. Det är nödvändigt att samhället tar avstånd till denna grova och förnedrande pornografi på olika sätt. Ett sätt är att samhället sätter gränser för grupper av människor som visat sig inte klara av att själva sätta dessa gränser. Jag anser att det måste skapas en policy med tydliga regler för vad interner har möjlighet att se på TV eller video under anstaltsvistelsen. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att begränsa utbudet av våld och pornografi för interner på svenska fängelser?
fr · GN11689 · 2000-03-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:689 av () till statsrådet om tillfälliga arbetstillstånd för säsongsarbetare medges tillfälliga arbetstillstånd för säsongsarbetare från t.ex. inom den öländska jordgubbsodlingen. Tillstånden gäller från inresedatum från den 15maj till den 15oktober. Problemet är att arbetskraft behövs redan från den 15april. Det går visserligen att söka dispens men enligt uppgift har länsarbetsnämnden avslagit ansökan. Konsekvensen blir att en för viktig näring drabbas. De seriösa företag som anstränger sig att följa gällande bestämmelser missgynnas. Oseriösa företagare struntar i att ansöka om tillstånd och anlitar svart arbetskraft. Resultatet blir uteblivna skatteinkomster. Samhällets resurser måste tas i anspråk för att kontrollera dem som inte följer bestämmelserna. Anställningsvillkoren för dem som arbetar svart blir otrygga. Min fråga är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta när det gäller tillfälliga arbetstillstånd?
fr · GN11690 · 2000-03-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:690 av () till näringsminister om väganslagen den 10mars demonstrerade ett antal företagare, folk från kyrkan, LO, kommunerna i Västerdalarna och en rad andra. Målet för demonstrationen var ledning i och dess generaldirektör . Uppvaktningen @ eller som vissa sade @ "upproret" gällde , från (kommun) till (kommun). Generaldirektör berättade, vid uppvaktningen, att statsministern talat om behovet av ökade väganslag. Han kunde därmed ge vissa förhoppningar till de uppvaktande. Om den aktuella riksvägen sade generaldirektören: "Den är otroligt dålig". Folk, som bor och arbetar efter vägen, folk som har sina företag i nämnda kommuner och som alla är beroende av en bra väg, har tröttnat. Väganslagen är små och jag är fullt medveten om att de disponibla anslagen styrs av . är ett län som, befolkningsmässigt "blöder". Men här finns många aktiva, positiva människor som ser möjligheter, positiva företagare, som dock menar att en väg, värd namnet, är ett måste för att utveckla länet. Sälenområdet "betjänas"/drabbas bl.a. av den aktuella vägen. Underhållet av vägen är också mycket bristfällig. Full förståelse finns för "demonstranterna". Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ekonomiska medel avsätts i vårpropositionen så att vägar, av typ , kan åtgärdas?
fr · GN11691 · 2000-03-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:691 av () till näringsminister om träskiveindustrins villkor Konsumtionen av träbaserade skivmaterial ökar i , liksom i flertalet andra europeiska länder. Trots det gynnsamma tillståndet verkar svensk träskiveindustri under ansträngda förhållanden. Orsaken till det finns framför allt i det faktum att svenska staten medelst stöd- och styrmedel favoriserar ökad biobränsleanvändning. Följden har blivit en stor utslagning av spånskiveproducenter. 19 producerande anläggningar 1976 har blivit till dagens 6, samtliga gamla och med äldre teknologi. Swedspan i är en av dessa få kvarvarande svenska producenter av spånskivor. Den snedvridning de politiska styrmedlen skapar syns tydligt i export- och importtalen. Nettoexportvärdet på förändrades till ett nettoimportvärde 1998 på . Det skogrika har förvandlats från ett betydande exportland till en nettoimportör av dessa varor. Det är stötande att kvalitetsmaterial som spån- och flisvara eldas upp. Kompetens och investeringsvilja finnes för att höja förädlingsgraden, förutsatt att företagen får verka på en konkurrensneutral marknad. Om branschen ska klara den allt hårdare konkurrensen kan inte staten fortsätta att genom stöd- och styrmedel verka för att råvaran eldas upp i stället för att användas inom tillverkningsindustrin. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att införa en konkurrensneutral spån- och flismarknad?
fr · GN11692 · 2000-03-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:692 av () till justitieminister om platsbrist på fängelserna Bristen på fängelseplatser gör att alltfler dömda får stanna kvar i häktet än vad lagen anger. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att avskaffa denna brist?
fr · GN11693 · 2000-03-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:693 av () till finansminister om skattesubvention för friskvård Friskvård är en viktig och välbehövd ingrediens på alla arbetsplatser. Därför har beslutat att ge arbetsgivare skattesubvention för att de ska kunna erbjuda sina anställda olika motionsformer till ett lägre pris än vad det skulle kostat på den ordinarie marknaden. (Skattefrihet för motionsförmån gäller enligt prop. 1987/88:52 s.53@54 och SkU 1987/88:8 s.42.) Jag anser att detta är mycket bra och vällovligt. Skattefrihet gäller dock inte för friskvård som inte innebär motion i betydelsen fysisk träning. Qi gong, Tai chi, avslappningsträning och andra mjukare former av motion omfattas inte av skattesubvention. Många arbetstagare skulle dock ha större glädje av friskvård av det senast nämnda slaget, än av fysiskt krävande sporter, speciellt de som har arbetsuppgifter som kan medföra förslitningsskador, onda ryggar och spända axlar. Friskvård på arbetsplatsen borde inrymma alla typer av motion så att alla arbetstagare kan få den friskvård som passar just dem. Min fråga till ministern är: Avser finansminister att verka för att ändra skattelagstiftningen för skattefrihet för motionsförmån så att en arbetsgivare kan få skattesubvention också för mjukare motionsformer, som t.ex. Qi gong, Tai chi och avslappningsträning?
fr · GN11694 · 2000-03-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:694 av andre vice talman () till utrikesminister om immunitet Den brittiska regeringen beslöt att tillåta exdiktatorn att återvända till sitt hemland utan att hans ansvar mot mänskliga rättigheter i under åren 1973@1990 prövades i enlighet med internationell lag. Det är mycket beklagligt med tanke på vad som kunde vunnits när det gäller kampen för mänskliga rättigheter och tillämpningen och respekten för internationell lag. var ett av de länder som uttalade sig starkt mot militärkupp och avskaffande av demokratin i . tog emot och stödde ett stort antal chilenska flyktingar efter blodiga kupp. Det vore därför konsekvent att nu i samtal med den nuvarande chilenska regeringen noga följde frågan om upphävandet av immunitet, så att han kan ställas inför rätta i sitt hemland. möjligheter att understödja den nya chilenska regeringen i ett sådant arbete skulle vara ett steg framåt för utvecklingen av det chilenska rättsväsendet och respekten för internationell lag och mänskliga rättigheter. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att understödja den chilenska regeringens strävan att beröva hans immunitet och ställa honom inför en chilensk domstol?
fr · GN11695 · 2000-03-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:695 av andre vice talman () till utrikesminister om flyktingarna i Västtimor Det har gått folkomröstningen på . lever dock 150000 flyktingar i Västtimor. Deras situation är mycket svår. De trakasseras och förföljs av extremistiska organisationer i . Sjukdomar härjar bland flyktingarna. Journalister från , som besökt flyktingar i Västtimor, arresterades av proindonesisk milis. Det krävdes ingripanden från UNHCR för att få dem fria. Situationen beskrivs av UNHCR:s representanter som mycket "bräcklig" eller som "skridskoåkning på mycket tunn is". Det enda rimliga är att flyktingarna snabbt ges möjlighet att återvända hem, att den indonesiska militären upplöser milisförbanden, att UNHCR och andra hjälporganisationer får fritt tillträde till flyktinglägren i . Indonesiska regeringen måste också upprätta en trovärdig domstol för att döma de ansvariga för brotten mot mänskliga rättigheter. Om inte förmår upprätta en trovärdig krigsförbrytartribunal borde FN göra detta. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern göra i FN och andra internationella organisationer för att stödja flyktingarna i Västtimor?
fr · GN11696 · 2000-03-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:696 av () till jordbruksminister om personal vid inskrivningsmyndigheter Jämställdhetsministern har uttalat att kvinnor i åldern 55-plus vid förändringar inom arbetslivet ska ges ett värdigt slut. Enligt ett beslut i beslutade en majoritet att inskrivningsväsendet vid våra tingsrätter ska föras samman till totalt sex tingsrätter. De över 200 kvinnor, som arbetar vid inskrivningsmyndigheterna är till största delen personer, som varit domstolsväsendet trogna , och merparten har av familjeskäl inte möjlighet att flytta eller ens pendla till de kvarvarande centraliserade myndigheterna. Med tanke på att jämställdhetsministern tidigare uttalade omsorg om den grupp dessa kvinnor ingår i frågar jag: Vilka åtgärder har jämställdhetsministern vidtagit för att ge de berörda kvinnorna ett "värdigt slut"?
fr · GN11697 · 2000-03-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:697 av () till justitieminister om påföljder för kvinnomisshandel Genom en lagändring som trädde i kraft den 1januari 1999 har det införts en möjlighet för domstolarna att utdöma påföljden villkorlig dom i förening med samhällstjänst. I lagtexten finns inte någon begränsning avseende vilka brott som påföljden villkorlig dom med samhällstjänst får användas för. Av förarbetena framgår dock att användningsområdet för påföljden i själva verket är avsedd att vara förhållandevis begränsad. avgjorde den 5januari , ett mål där en åtalad i tingsrätten dömts till en månads fängelse för misshandel av en närstående kvinna. Tingsrätten skriver i sin dom att, "Brottet är inte att bedöma som ringa." Tingsrättens dom överklagades till hovrätten som ändrade tingsrättens dom till villkorlig dom med samhällstjänst fyrtio (40) timmar. Målet fördes vidare till av Riksåklagaren. Riksåklagaren ansåg att påföljden borde vara fängelse. Högsta domstolens beslut blev att tiden för samhällstjänsten ändrades till femtio (50) timmar! Är justitieministern beredd att ta initiativ till en lagändring så att de som döms för kvinnomisshandel döms till fängelse och inte som det tydligen nu är möjligt, till villkorlig dom med samhällstjänst?
fr · GN11698 · 2000-03-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:698 av () till justitieminister om införsel av narkotiska läkemedel till för privat bruk I JuU 1997/98:15 angående anslutning till uttalade utskottet i anledning av avtalets föreskrifter om rätten att införa narkotiska läkemedel att regeringen borde ges i uppdrag att verka för en snar ändring så att det inte blir tillåtet att införa narkotiska läkemedel för än . Detta blev också beslut. I regeringens proposition 1999/2000:64 angående polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till Schengen anför regeringen att utvidgningen av rätten till införsel av narkotiska läkemedel som följer av Schengenanslutningen, genom det uttalade kravet på intyg från en behörig myndighet, innebär en bättre kontroll än vad som är fallet . Detta uttalande från regeringen kan uppfattas som att regeringen inte har för avsikt att följa tillkännagivande. För undanröjande av eventuella missförstånd är min fråga till justitieministern: Vilka initiativ har justitieministern tagit för att uppfylla krav?
fr · GN11699 · 2000-03-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:699 av () till näringsminister om omställningsåtgärder till När det nu verkar som om garnisonen i kommer att läggas ned förlorar kommunen ca 900 arbetstillfällen. Detta kommer att försvaga en redan svag arbetsmarknad i denna del av regionen. Den nordöstra delen av får ej del av den gynnsamma utvecklingen som sker i framför allt västra . Det är av stor vikt att kraftfulla insatser sätts in för att klara en positiv utveckling också i . I regeringens skrivelse 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten utlovas insatser för en bra omställning. Regeringen har offentliggjort åtgärder till andra kommuner i landet, där en förändring i försvarsorganisationen sker. Med hänvisning till bristen på förslag för omställning frågar jag vad regeringen ytterligare tänker göra för att säkra en positiv utveckling på arbetsmarknaden när garnisonen i läggs ned.
fr · GN11700 · 2000-03-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:700 av () till justitieminister om säkerhet och ordning hade årsmöte diskuterades frågor om säkerhet och ordning. Föreningen gjorde ett uttalande, som föranleder mig att ställa en fråga med utgångspunkt från detta uttalande, som bl.a. lyder: "Frågan om bättre säkerhet och ordning i samhället blir alltmer påträngande. I en medlemsenkät i sågs den som en av de allra viktigaste att lösa. Det gäller säkerheten för personal och egendom, som livet på gator och torg. Allt större insatser med butikslarm, stöldmärkning, spionspeglar, galler, järnridåer, vaktstyrkor och bevakningskameror tycks inte hjälpa, utan snarare öka misstänksamhet och otrivsel i samhället. Säkerheten till liv och egendom är ett grundläggande medborgarintresse, som vi anser ska skötas och bekostas gemensamt av stat och kommun. För detta krävs tillräckliga resurser till polisen och större effektivitet i polisarbetet." Så lyder uttalandet bl.a. som också pekar på det riktiga i att vi politiker måste agera för att rätta till de här problemen. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att polisen ska få ökade resurser till att förbättra den situation som här redovisats?
fr · GN11701 · 2000-03-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:701 av () till kulturminister om är av stort kulturellt värde och spelar stor roll för både äldre och nya operaverk. Ett av deras kännemärken är att man dels sätter upp okända äldre verk och att av all nyskriven svensk opera går hälften till . ges två föreställningar i sedan är pengarna slut. De vore en stor förlust för om verksamheten inte får en fortsättning. Ett enigt kulturutskott förutsatte i betänkande 1999/2000:KrU1 att regeringen beaktar behov inför kommande budgetproposition. Min fråga blir därför: På vilket sätt avser kulturministern lösa ekonomiska framtid?
fr · GN11702 · 2000-03-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:702 av (v) till kulturminister om smuggelgods från Det har förekommit uppgifter i medier om att insmugglade fornfynd härrörande från gravplundringar i via hamnat på våra museer. Enligt frågor som journalisterna ställt till exempelvis är principen för museerna den att de endast tar emot saker som varit i svensk ägo . Dock krävs inga kvitton som bekräftar uppgifter om ursprung och ägare. Jag vill därför fråga kulturministern: Avser ministern att vidtaga åtgärder för att kontrollen av de föremål museerna köper in ska skärpas?
fr · GN11703 · 2000-03-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:703 av () till statsrådet om vinstpengar ur kommunala bostadsföretag Malmös kommunalråd har framfört, på bolagsdag 2000, att han inte vill ha någon begränsning i att plocka ut vinstpengar från sitt kommunala bostadsföretag. Kommunen ska fritt kunna plocka ut så mycket pengar som krävs för att finansiera andra kommunala utgifter. Med anledning av ovan uttalande, vill jag fråga statsrådet : Ämnar statsrådet vidta åtgärder som förhindrar möjligheten för en kommun att plocka ut vinstpengar ur kommunala bostadsföretag?
fr · GN11704 · 2000-03-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:704 av tredje vice talman () till socialminister om illegal försäljning av alkohol i butik Enligt polisen i säljer av servicehandeln i smuggelcigaretter eller svartsprit. Vid ett flertal tillfällen har stora mängder alkohol hittats i butiker. Det är inte olagligt att ha alkohol i butik. För polisen är det uppenbart att alkoholen är till försäljning. Men det kan vara svårt för en åklagare att leda försäljning i bevis. Alkohollagen har inte förutsett den här utvecklingen. Polisen efterlyser nu en lagändring som kriminaliserar innehav av alkohol i butik. Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att illegal försäljning av alkohol i butik kraftfullt ska kunna bekämpas?
fr · GN11705 · 2000-03-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:705 av () till socialminister om införselregler EU-kommissionären har backat om de svenska reglerna för alkoholinförsel. Det är positivt att kan fortsätta att föra en restriktiv alkoholpolitik. Om den får igenom sitt kompromissförslag kommer det fortsatta undantaget att gälla fram till sista december . Det man då kan fråga sig är naturligtvis vad som händer efter detta? Hur ska vi se till att motverka att våra medborgare hamnar i alkoholberoende? är det inte bara män utan även kvinnor i allt högre grad, som fastnar i alkoholmissbruk. Många barn kommer i kläm och får en utsatt situation under sin uppväxt. Det är därför högst angeläget att regeringen nu kraftsamlar och tar fram ett åtgärdsprogram för hur vi ska kunna motverka att alkohol, men även andra droger breder ut sig i samhället. Kanske är det så att trots allt även kan verka för en restriktiv alkoholpolitik i andra EU-länder. Vi kan bli föregångare. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att den med tanke kommer att arbeta fram ett konkret åtgärdsprogram för att motverka alkoholskador i ?
fr · GN11706 · 2000-03-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:706 av () till justitieminister om olagliga överlåtelser av fastigheter Inskrivningsmyndigheterna som utfärdar lagfarter vid husförsäljning har ingen skyldighet enligt lagen att kontrollera att köpare och säljare har rätta identiteter. Enligt dagens system finns ingen skyldighet från inskrivningsmyndigheterna att heller underrätta säljaren om att huset bytt ägare. Denna lucka i lagstiftningen utnyttjas av smarta personer för att falskeligen bli lagfarna ägare till andras fastigheter. Den lagfarne ägaren förblir ovetande om överlåtelsen eftersom informationsskyldighet inte föreligger. Godtrosförvärv gäller inte för fastigheter. Detta är således en form av ren husstöld. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder avser justitieministern vidtaga för att undvika stöld av fastigheter?
fr · GN11707 · 2000-03-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:707 av () till socialminister om konkurrensneutralitet i tandvården Patienternas fria val inom tandvården är viktigt. Förutsättningarna att bedriva tandvård bör därför vara lika mellan privattandvård och tandvård i offentlig regi. Konkurrensneutralitet råder inte mellan dessa båda vårdformer. Det missgynnar privattandvården och får konsekvenser för småföretagen och för etablering av tandvård i glesbygd. Momsfrågan utreds, vilket är ett steg i rätt riktning. Men det finns ytterligare skevheter som påverkar konkurrensen negativt. I större delen av landet tillåts inte föräldrar eller ungdomar välja tandläkare inom skoltandvården. Folktandvården är inte skild från landstingens sjukvårdsverksamhet vilket ger möjlighet till korssubventionering med skattemedel. Brister i landstingens upphandling av tandvård är andra exempel som kan påverka en fri konkurrensen på lika villkor negativt. Mot bakgrund härav vill jag fråga socialministern: Vilka ytterligare åtgärder avser socialministern vidtaga för att främja fri och lika konkurrens inom tandvården?
fr · GN11708 · 2000-03-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:708 av () till socialminister om kostnadsökningarna i tandvården Enligt en undersökning som har gjort har kostnaderna för tandvårdsbehandlingar inom ökat i genomsnitt . Det ger en press uppåt också inom privattandvården. En sådan kostnadsökning för den enskilde patienten står inte i rimlig proportion till prisutvecklingen i övrigt. Det får konsekvenser för tandhälsan och kan leda till att klyftorna ökar inom patientkollektivet. Många har med en sådan kostnadsökning inte längre råd att efterfråga adekvat tandvård. Med hänvisning härtill vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern vidtaga för att begränsa de kraftiga höjningarna av kostnaderna för tandvårdsbehandling så att allmänheten ska kunna efterfråga en tandvård till rimliga kostnader?
fr · GN11709 · 2000-03-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:709 av () till miljöminister om import av äldre dieselbilar Äldre smutsiga dieselbilar med höga miljöfarliga utsläpp som miljöbeskattas hårt i andra länder ökar nu kraftigt i import till . Många bilar är dåligt reparerade, efter krockskador. S.k. skruvade mätare är också vanligt förekommande. Folk som köper blir lurade. Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder avser miljöministern vidtaga för att undvika onödig miljöbelastning från importerade dieselbilar med undermålig avgasrening?
fr · GN11710 · 2000-03-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:710 av () till näringsminister om resurser till väginvesteringar Investeringar i infrastrukturen är viktigt för regional utveckling. Ökade resurser och rättvisare fördelning av resurserna på infrastrukturområdet är också nödvändigt för att klara en tillväxt i hela landet. Det går inte längre att eftersätta vårt vägunderhåll på det sätt som sker . Normalt vägunderhåll räknar man med på måste ske . ligger anslagsnivån t.ex. till län på en nivå som motsvarar en underhållsnivå för läns belagda vägar med ett intervall , en eftersläpning med fem gånger normalt vägunderhåll. Detta är inte rimligt. Fortsätter detta hotas både sysselsättning och utveckling i länet. De satsningar som näringslivet gör i en region måste följas upp med infrastruktursatsningar annars vill ingen investera i utvecklingsområden som län. T.ex. har satsat 6 miljarder i en ny Mönsteråsanläggning utan att det följts eller föregåtts av några infrastrukturförstärkningar. Sådana satsningar måste följas av investeringar i både vägnätet och järnvägsnätet. Södra svarar t.ex. för av all godstransport på järnväg i län. län får 680 miljoner till vägar och järnvägar . Det är en tiondel av vad som satsas i kommunikationssystem . Det är en orimlig fördelning av investeringsmedel. Med hänvisning härtill vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern vidtaga för att förbättra infrastrukturen i utvecklingsområden som län?