ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11175 · 2000-11-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:175 av () till kulturminister om pris- och löneomräkning I budgetpropositionen och även finns under rubriken med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel en anslagspost Pris- och löneomräkning. Generellt bygger pris- och löneomkostnadsomräkningar på befintliga anslag och kompenserar till viss del verksamheterna för de faktiska pris- och lönekostnadsökningarna. Försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel regleras i en särskild förordning (1998:305). Trots detta borde samma regler för omräkningsanslaget gälla även för försöksregionerna. Om så inte är fallet innebär pris- och löneomräkningsanslaget en allmän uppräkning av regionernas kulturanslag. Någon sådan allmän uppräkning förekommer dock inte i budgetpropositionen i övrigt. I fallet används pris- och löneomräkningsanslaget som en allmän uppräkning av det statliga kulturanslaget. Vissa institutioner som erhåller statligt kulturstöd får nämligen inte den pris- och löneomräkning som kan räknas fram utifrån det statliga kulturanslag som samma institutioner redan erhåller. Min fråga till blir: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att anslaget för pris- och löneomräkning ska användas för det ändamål det är avsett till och inte som en generell anslagsuppräkning för regionen?
fr · GO11176 · 2000-11-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:176 av () till finansminister om relevant miljöklassning av drivmedel Miljöklassningen av drivmedel är ett viktigt redskap för att förbättra kvaliteten på de fossila drivmedlen. Ett problem med miljöklassningen är dock att den genom sina krav kan verka konkurrenssnedvridande mellan fossila och förnybara drivmedel. I stället för att fokusera på de verkliga miljöegenskaperna hos ett drivmedel har miljöklassningen fokuserat på tekniska egenskaper och använda kriterier utgår från de fossila drivmedlens tekniska egenskaper. Ett exempel på konsekvenserna av detta är de problem som uppstått för etanolinblandning i bensin. finns förbättrade mät- och testmetoder och därför bör även miljöklassningen förbättras så att den i stället baseras på drivmedlets verkliga miljöeffekt. Jag vill fråga finansministern: Har regeringen för avsikt att förändra miljöklassningen av drivmedel så att miljöklassningen baseras på drivmedlets verkliga miljöegenskaper?
fr · GO11177 · 2000-11-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:177 av () till finansminister om gröna certifikat för introduktion av förnybara drivmedel Inom energipolitiken finns ett nytt styrmedel för att introducera förnybara alternativ, s.k. gröna certifikat. De bygger på att staten utfärdar certifikat till dem som producerar förnybar energi och att alla konsumenter av energi åläggs att köpa certifikat för förnybar energi motsvarande en viss andel av deras totala energiförbrukning. På detta sätt kvoteras de förnybara alternativen in på marknaden och teknikutvecklingen blir inte beroende av politiska regelverk. En annan fördel är att det skapas en stabil marknad för en väsentligt större mängd av förnybar energi än vad som annars vore möjligt. I planeras ett införande av ett system med gröna certifikat för förnybar elproduktion. Denna metod kan också tillämpas för introduktion av förnybara drivmedel. Det finns inga tekniska eller juridiska hinder för en sådan tillämpning. Ett system med gröna certifikat för drivmedel ska omfatta både privatbilism och yrkesmässig trafik. Jag vill fråga finansministern: Avser regeringen att verka för ett införande av gröna certifikat för förnybara drivmedel?
fr · GO11178 · 2000-11-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:178 av andre vice talman () till statsrådet om situationen i är det fattigaste landet i och är, i enlighet med svenska prioriteringar om fattigdomsbekämpning, det land i som i ekonomiskt avseende mottar mest stöd från . Utvecklingssamarbetet styrs av en landstrategi för perioden 1997@2000, samt av regionstrategin för för perioden 1998@2002. Bidrag till skuldavskrivningar är ett viktigt inslag i det svenska biståndet. Ett nytt samarbetsavtal mellan och ska ingås . Dessutom planeras ett besök i av statssekreterare . har satsat på omfattande ekonomiska reformer och demokratisering, men några påtagliga förbättringar för den fattiga majoriteten av landets befolkning har dock inte kunnat märkas. , "svarta september", har en upptrappning av sociala och politiska konflikter ägt rum. Strejker och protester från bl.a. småbönder har bemötts med militärt våld. En mindre regeringsombildning har skett. Med anledning av detta vill jag fråga den svenska biståndsministern: Kommer regeringen att försäkra sig om att ombildade regering genomför utlovade reformer när det nya samarbetsavtalet om bistånd till fastställs?
fr · GO11179 · 2000-11-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:179 av () till miljöminister om etanol Transporter orsakar en mängd miljöproblem, inte minst vad gäller luftföroreningar. Klimatmålet inte genom att enbart höja bensinpriset och genom förbättrade utsläpp från bensin- och dieselfordon. Det måste också skapas förutsättningar för att kunna fasa in biobränslen i trafiksektorn som ett icke fossilt alternativ. Biologisk etanol utgör ett sådant alternativ. Etanol är ett bränsle som har goda förutsättningar att tillverkas i stor skala i . Förutom att det inte bidrar till växthuseffekten så ger det också renare avgaser, effektivare förbränning samt högre motoreffekt. EU:s bränsledirektiv som började gälla /2000 fick som bieffekt att 5@30% inblandning av etanol i bensin förbjöds, vilket måste ses som en tillbakagång vad gäller utvecklingen av ett bränsleflexibelt system. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att stimulera till en högre användning av miljövänliga bränslen som biologisk etanol?
fr · GO11180 · 2000-11-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:180 av () till statsrådet om rätten att hålla kommunen ansvarig vid mobbning sedan vann en flicka som mobbats svårt och fått skoltiden förstörd mot kommun i . Flickan i har fått många efterföljare. Att kommunen förlorade och den uppmärksamhet som tvisten gav ökar medvetenheten om mobbningen i landets skolor och kommuner. Mobbningen måste tas på större allvar. Det är den enskildes rätt att ställa kommunen till svars när deras rättigheter kränks och kommunen inte fullgör sina skyldigheter. Både skollagen och arbetsmiljölagen gäller i skolan. Liknande brott mot arbetsmiljölagen på "vuxna" arbetsplatser skulle aldrig accepteras. Likväl var en vanlig politisk reaktion när flickan vann i tingsrätten att kritisera att fallet avgjordes där. "Domstolar löser inte mobbningsproblemen", hette det. Nej, domstolar löser inte mobbningsproblemen, men att kommunerna nu vet att underlåtenhet att vidta adekvata och tillräckliga åtgärder mot mobbning straffar sig kommer leda till ökade insatser och ökad medvetenhet runtom i landet. En rimlig politisk kommentar borde ha varit att det är bedrövligt att det förekommer fall där enskilda människor känner sig tvingade att gå till domstol för att få upprättelse och det stöd de har rätt till enligt svensk lag. Vilka initiativ ämnar skolmininstern vidta för att stärka den enskildes rätt gentemot kommunen, i fall då skolan inte fullgör sin skyldighet att ingripa mot mobbning?
fr · GO11181 · 2000-11-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:181 av () till statsrådet om skolministerns ansvar för skolans arbete mot mobbning Mobbningen är ett av de allvarligaste hälsoproblemen för barn och ungdomar. 100000 barn beräknas vara drabbade. Likväl saknas politiskt ledarskap för att stoppa mobbningen. Skolministern, det ansvariga statsrådet, har inte tagit några konkreta initiativ alls. Hon är heller inte beredd att göra det, meddelade hon i ett interpellationssvar i . I stället väljer hon att gömma sig bakom dagens otillräckliga regelverk. Bilden av en skolminister som inte tar sitt ansvar stärks av att hon sagt till TT att det inte finns mycket mer som kan göras på politisk nivå mot mobbning. Det visar bara att skolministerns egna idéer är slut. fick hon under en debatt i en lista med 12 punkter, som måste vidtas för att skolorna ska kunna komma till rätta med problemen, presenterad för sig. Det räcker inte med att som skolministern gjort bara lägga ansvaret på de enskilda skolorna. Skolorna behöver stöd och ökade möjligheter att agera. Och det är politiska frågor. Det statsråd som har helhetsansvaret för landets skolor kan inte undgå ansvar när arbetet för en god social skolmiljö brister. Vilka nya initiativ avser skolministern nu vidta för att stärka skolornas arbete mot mobbning och skolvåld?
fr · GO11182 · 2000-11-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:182 av () till socialminister om hjälpen till psykiskt sjuka missbrukare I regeringens proposition om psykiskt stördas villkor 1993/94:218 påpekas att missbrukare med svåra psykiska störningar är en av samhällets mest utsatta grupper. I syfte att förstärka samarbetet mellan och hälso- och sjukvården avsatte på tio orter för att stödja metoder och behandlingsinsatser. De tio projekten skulle följas upp och utvärderas och en bedömning skulle göras av de samhällsekonomiska konsekvenserna. Den nationella slutrapporten visar bl.a. på stora samarbetssvårigheter med gränsdragningsproblem mellan kommun och landsting. Värdefull kunskapsutveckling i framför allt har skett och man har synliggjort målgruppen. Erfarenheter och slutsatser som är viktiga för ett fortsatt arbete med stödet till psykiskt sjuka missbrukare. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att dra nytta av den uppnådda kunskapen för fortsatt arbete med denna utsatta grupp?
fr · GO11183 · 2000-11-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:183 av () till miljöminister om allergisanering av förskolor och skolor Ändringen i förordningen om allergisaneringsåtgärder i inomhusmiljön genom att kunna använda lokala investeringsbidrag, trädde i kraft (SFS 2000:735). besvarade miljöministern en interpellation om att förbättra inomhusmiljön. Skaderapporterna från skolornas problemområde var då ytterst påtagliga. besvarade miljöministern ytterligare en interpellation om åtgärder för att förbättra inomhusmiljön. Han svarade då bl.a. "Till detta vill jag nu tillägga att regeringen i vårpropositionen även föreslagit att det inom ramen för de lokala investeringsprogrammen kommer att öppnas möjligheter för att få bidrag för åtgärder att förbättra inomhusmiljön. Detta kan komma att bli ytterligare ett viktigt instrument i arbetet med inomhusmiljöfrågorna". Miljöministern meddelade också att en EU-notifiering måste göras på grund av att det handlar om ett speciellt stödprogram. Efter undersökningar i ärendet lämnades ansökan till . inledde ett formellt granskningsförfarande. som gått för att invänta notifieringen, har givetvis förberedelsearbete gjorts inom . Jag vill därför ställa följande fråga till miljöminister : Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att snabb information om möjlighet till stimulansmedel för att allergisanera skolor ska gå ut till kommunerna?
fr · GO11184 · 2000-11-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:184 av () till miljöminister om spridning av legionellabakterier Enligt insjuknar upp till 1000 personer i i legionärssjukan, varav en tiondel av dessa avlider. En stor orsakande faktor bakom spridningen av den s.k. legionellabakterien är vanliga men olämpligt utformade vattensystem. Legionellabakterien finns naturligt i våra vattendrag och i vårt grundvatten, men utgör där ingen fara för människor. Bakterierna trivs i stället bäst i stillastående vatten vid temperaturer runt 38@40 grader. Allmänt sett kan man säga att ju större och mer komplexa vattensystemen är, desto större är risken för bakterietillväxt. Flera fall av smitta har uppstått på våra svenska sjukhus där vattensystem är både stora och komplicerade. Den kanske vanligaste smittoplatsen är ändå våra vanliga bostäder. Vanligtvis sprids bakterien genom att vi andas in vattendimma i duschen. Andra smittokällor kan exempelvis vara luftkonditioneringssystem och bubbelbad. Man kan däremot inte få legionärssjukan av att dricka vatten. Den kanske viktigaste åtgärden för att undvika spridningen av legionellabakterien är att hålla rätt vattentemperatur i tappkranar. Minst ska det vara. Ett problem i sammanhanget är att bygglagstiftningens regler för vattentemperaturer oftast inte är obligatoriska för hus byggda . Givet ovan vill jag fråga vad ministern avser göra för att minska riskerna för spridning av legionellabakterien via vattensystem i bostads- och andra hus.
fr · GO11185 · 2000-11-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:185 av () till justitieminister om piratkopiering och varumärkesintrång I en debattartikel i () påtalar Awapatents vd att EU:s och den insatser mot piratkopiering och varumärkesintrång har allvarliga brister. Som exempel på omfattningen av den illegala verksamheten nämns att kostnaden för piratkopiering uppgår till av världshandeln och att antalet arbetstillfällen som gått förlorade inom EU-området är 100000 , samt att privatpersoner som köper förfalskade produkter åtskilliga gånger har drabbats av fysiska skador. Dessa uppgifter finns också att finna i den grönbok som presenterade för . Tillsammans med det faktum att väntetiden i landets tingsrätter ofta är uppemot för ärenden om varumärkesintrång, och att detta ger den illegala handeln onödiga fördelar, blir det uppenbart att problemet är allvarligt och måste uppmärksammas. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser justitieministern att ta för att bekämpa förekomsten av varumärkesintrång och piratkopiering?
fr · GO11186 · 2000-11-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:186 av () till utbildningsminister om studiestöd vid teckentolkutbildning Teckenspråkstolkutbildningen är och ligger på gymnasienivå på folkhögskola. För behörighet till utbildningen krävs att man genomgått den likaså tvååriga teckenspråksutbildningen. Enligt det nya studiemedelssystemets regler för längsta tid på gymnasienivå medges studiemedel för högst 80 v (två läsår) när man studerar på gymnasienivå och redan har en treårig gymnasial utbildning. har praktiskt taget alla som söker till teckenspråkstolklinjen redan en treårig gymnasieutbildning. Utbildningen är alltså 2+2 år lång men det nya studiestödet kan i de flesta fall endast beviljas . Utbildningen finns på i och på ytterligare några folkhögskolor i landet. Den rekrytering till tolkutbildningen som ska ske hotas om inte studiemedelsfrågan får sin lösning. De studiemedelsregler som ska gälla fr.o.m. medger studiemedel för 240 v. (12 terminer) på eftergymnasialnivå. Eftersom elever som söker teckentolkutbildningen redan har en gymnasieutbildning kunde den därpå följande tvååriga tolkutbildningen på folkhögskola betraktas som eftergymnasial. Är utbildningsministern beredd att vidta åtgärder för att lösa studiemedelsproblematiken för studerande på teckentolkutbildningen?
fr · GO11187 · 2000-11-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:187 av () till försvarsminister om säkerheten vid dammar Den regniga svenska sommaren har fört med sig omfattande översvämningar i flera delar av landet. Det ymniga regnandet har även skapat problem för kraftverk och dammägare som tvingats att hantera höga vattennivåer i framför allt kraftverksdammarna. Därmed tvingas ägarna att när en kritisk nivå har nåtts göra en bedömning hur mycket vatten som ska behållas i magasinen respektive hur mycket som kan släppas ut. Denna bedömning tvingas de göra på kommersiella grunder och utgör en avvägning mellan vad som behövs för att kunna hålla ingångna leveransavtal och vad som är säkerhetsmässigt försvarbart. I debatten har kritik framförts mot dammägarna för att dessa låtit kommersiella hänsyn gå före. De flesta dammarna är byggda utifrån en hypotes om ett högsta vattenflöde . har varit förskonat från allvarliga och omfattande dammbrott. tycks emellertid klimatförändringar, oavsett orsak till dessa, ha åstadkommit högre och mera frekventa vattenflöden än vad som förutsågs då dammarna byggdes. Med dagens system för dammsäkerheten får ägarna ta på sig ansvaret för att säkerheten i dammarna är betryggande även under de till synes nya förutsättningar som råder. Som ovan nämnts måste då varje säkerhetsanalys konkurrera med en kommersiell bedömning. Denna ordning kan inte vara rimlig om ska kunna uppnå och vidmakthålla den dammsäkerhet som medborgarna har rätt att kräva. Min fråga till statsrådet är således: Vad avser statsrådet göra för att klargöra ansvarsförhållandena mellan stat och näringsliv i frågan om säkerhet vid dammar?
fr · GO11188 · 2000-11-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:188 av () till miljöminister om koldioxidskatt på torv har fattat beslut om att koldioxidutsläppen ska stabiliseras under innevarande år nivå för att därefter minska. Detta har inte lyckats. har inte nått de av fastställda miljömålen för koldioxidutsläpp. De försök till skatteväxling regeringen vidtagit har inte nått sitt syfte. av skatteinkomsterna kommer från skatt på arbete och från miljö och energi. Enligt min mening kan man komma längre skattevägen och ekonomistyrning mot miljömålen har inte använts fullt ut. Regeringen betraktar torv som ett biologiskt bränsle och detta är därför befriat från koldioxidskatt. är till största delen fossil om än med ett kortare tidsperspektiv än kol och olja. Koldioxidtillskottet är proportionellt till uttaget och bidrar inte till ökad torvbildning på andra ställen. Förbränning av torv bidrar till växthuseffekten. Det är inte rimligt att bränslet torv är befriat från koldioxidskatt. anser dessutom att en gemensam lägsta nivå på koldioxidskatt bör införas i EU:s medlemsländer. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga miljöministern vilka motiven är till att torv är befriat från koldioxidskatt.
fr · GO11189 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:189 av () till jordbruksminister om auktorisation av hovslagare Fler och fler svenskar är intresserade av hästar. Detta visar sig i ökat hästantal som är uppe i ca 200000 djur. Antalet fritids- och sporthästar har ökat och därmed också antalet hästägare med liten eller ingen erfarenhet av hästskötsel. Alla hästar är i behov av hovvård. Det har i flera sammanhang framförts önskemål om någon form av auktorisation av hovslagare. Vem som helst kan , oavsett utbildning och erfarenhet kalla sig hovslagare. Därmed är det svårt för hästägare att avgöra om en hovslagare har tillräcklig utbildning och erfarenhet i fråga om hovvård och hovslageri. har det inträffat att personer som uppgett sig vara hovslagare utfört ingrepp och på grund av okunnighet orsakat djuren lidande och skada. Den stora efterfrågan på hovslagare i kombination med djurägarens ofta bristande kunskaper i ämnet har i vissa fall lett till att det har utförts ett hovslageriarbete av låg kvalitet, vilket är en betydande riskfaktor för hästarnas hälsa och djurskyddet. I lägger vi stor vikt vid djurskyddsintresset och en av de grundläggande bestämmelserna i djurskyddslagen är att djur ska skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Vad avser jordbruksminister vidta för åtgärder för att avhjälpa avsaknaden av auktorisation av hovslagare?
fr · GO11190 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:190 av () till miljöminister om miljögift i bensin De danska bensinbolagen har enats om att ta bort kemikalien MTBE från 92- och 95-oktanig bensin. Därtill ska antalet bensinpumpar med 98-oktanig bensin som innehåller MTBE, skäras ned med , skriver den danska tidningen . MTBE är en kemikalie som används i bensin för att öka oktanhalten i oblyad bensin. Kemikalien är vattenlöslig och kan därför lätt spridas långa sträckor med grundvattnet. Ämnet luktar och smakar illa och gör förorenat vatten odrickbart. MTBE misstänks även vara cancerframkallande. Test har visat att ämnet orsakar cancer på försöksdjur. I finns ingen reglering av användningen av kemikalien men en sådan diskuteras på EU-nivå. I är inte heller medlet förbjudet på nationell nivå, men myndigheterna i delstaten har beslutat att förbjuda MTBE i bensin . Även borde agera och inte snällt invänta att EU tar beslut. Jag vill fråga miljöministern: Avser miljöministern vidta några åtgärder för att fasa ut MTBE ur bensinen i ?
fr · GO11191 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:191 av () till statsrådet om krav på budgetbalans i kommunerna Enligt den budgetlagstiftning som gäller, så ska kommuner och landsting ha budget 2000, dock . , så är det 25 kommuner som inte kommer att klara budget i balans , vissa inte ens , t.ex. . De flesta av dessa kommuner finns i områden med negativ befolkningsutveckling och många tomma lägenheter. Detta leder till stora påfrestningar på den kommunala ekonomin, men kraven kvarstår på en god kvalitet inom vård, omsorg och skola, samt på ett rikt kultur- och fritidsliv. Elva av dessa kommuner har blivit lovade hjälp från den s.k. kommunakuten och som villkor för detta ålagts tuffa besparingskrav utifrån budgetbalanskravet. Förslag som att stänga , lägga ned den kommunala , ytterligare nedskärningar i kärnverksamheterna diskuteras på fullt allvar. Övriga kommuner får klara sina problem på egen hand. Staten hotar med tvångsförvaltning om underskotten kvarstår. En utredning har tillsatts för att se över budgetlagstiftningen. I en kommentar till detta säger kommunministern att det inte är aktuellt att straffa kommuner som misslyckas med att uppnå balans i sina budgetar. Utredningens förslag presenteras och är naturligtvis inget stöd och hjälp i det budgetarbete som pågår för fullt i de berörda kommunerna. Jag vill fråga: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att stödja dessa kommuner med tanke på kravet att ha budgeten i balans ?
fr · GO11192 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:192 av () till statsrådet om räddningstjänstersättning till kommun efter snöovädret i har inte kommunen fått klart besked vad gäller ersättning för de nödvändiga räddningstjänstinsatser som utfördes. har överklagat beslutet i två omgångar. I båda fallen fastslogs kommuns rätt till ersättning. Det borde vara självklart att staten stöder en enskild kommun i en sådan krissituation och att det hanteras på ett betydligt smidigare sätt än vad som sker . Ett problem kan vara att har relativt små medel för att klara sådana uppdrag och därför intar en mycket restriktiv hållning när det gäller att bistå med räddningsinsatser. Behovet av extramedel till vissa kommuner i samband med sommarens översvämningar visar att medlen är otillräckliga vid större naturkatastrofer. har motionerat om inrättandet av en fond för ersättning vid naturkatastrofer. Lagstiftningen verkar också vara något otydlig. Exempel på denna otydlighet: när är t.ex. snöröjning i större omfattning att betrakta som en räddningsinsats och om en kommun ingår i ett , hur ska då självrisken beräknas? Min fråga till ministern: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att kommun och andra kommuner som drabbats av naturkatastrofer, snabbare och utan problem får det stöd från staten som de rimligtvis är berättigade till?
fr · GO11193 · 2000-11-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:193 av () till socialminister om stöd till funktionshindrade har upprepade gånger tagit upp frågan om att stöd som kommunerna beslutat om inte realiseras och begärt sanktioner och andra åtgärder för att funktionshindrade ska få det stöd de behöver. senast i en motion där vi vill att kommunerna ska ge avslag på beslut enligt lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och socialtjänstlagen (SoL) när beslutet inte kan verkställas inom rimlig tid. Ett sådant beslut anser vi skulle ge möjlighet att överklaga och påskynda verkställigheten. Som det nu är kan ett beslut enligt LSS och SoL fördröjas så att den funktionshindrade aldrig får det stöd som han eller hon behöver. har detta åter aktualiserats när i i en rapport redovisar att 21 av länets 22 kommuner har beslut som inte verkställts och i hälften av fallen har det gått beslutet fattades. När det är så ställt i hur ser det då inte ut i hela landet. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att kommuner inte endast beslutar enligt rättighetslagstiftningen utan också verkställer besluten inom rimlig tid?