ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121365 · 2000-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1365 om import av el från kolkraftverk har frågat näringsministern hur han avser att agera för att, genom närmare beskrivna koldioxidskatteåtgärder, förhindra att billig kolkraftsel importeras till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den svenska elmarknaden är inte längre skild från omvärlden. verkar elproducenterna på en gemensam nordisk marknad. På denna marknad beror det fysiska utbytet av kraft mellan och grannländerna på hur kraftsystemet utnyttjas. Detta beror i sin tur på prissättningen på den nordiska elbörsens marknad för handel med el. Det är omöjligt att på denna spotmarknad särskilja export och import från den övriga elhandeln. Det är således inte möjligt att identifiera importörer och exportörer i börshandeln och än mindre med vilken energikälla som elen har producerats. En skatt på el skulle således behöva fördelas ut på alla aktörer på börsen, vilket inte skulle accepteras av aktörer i de övriga nordiska länderna. Med hänsyn till gemenskapsrätten måste vidare alla elproducenter, såväl svenska som utländska, behandlas lika. Det är visserligen rent tekniskt möjligt att mäta den elenergi som transporteras i en ledning från t.ex. till . Det är dock inte möjligt att exakt klarlägga på vilket sätt denna el har producerats. Gemenskapsrätten, i den tolkning som den getts i det s.k. Outokumpu-fallet (dom den 2april 1998 i mål C-213/96 ./. finska distriktstullkammaren), innebär att en enhetlig skatt på importerad el högst får tas ut efter den lägsta skattesats som är tillämplig på inhemskt producerad el. Detta skulle för svensk del innebära att importerad el skulle nollbeskattas, eftersom viss el @ vindkraftsel @ i är helt befriad från energiskatt. Jag anser således att det är såväl juridiskt som praktiskt omöjligt att belägga importerad el med miljörelaterade skatter. Vad gäller s.k. gröna certifikat i syfte att stimulera förbrukningen av el från förnybara energikällor pågår ett nationellt utredningsarbete. Detta integreras med fortsatt internationellt arbete på området. Det är ännu alltför tidigt att säga i vad mån sådan certifikatshandel bör kopplas till användning av ekonomiska styrmedel.
frs · GN121366 · 2000-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1366 om brandsäkerhet på bussar har frågat om jag är beredd att inom ramen för samarbetet inom EU agera för att ett obligatoriskt sprinklersystem införs i bussar. Frågan ställs mot bakgrund av det stora antal bränder som inträffat i bussar . Som framgår av frågan kommer brandskyddskontroll att införas som ett nytt moment i ordinarie besiktningsprogram. Därigenom höjs brandskyddet i den befintliga bussparken genom att brandskyddsegenskaperna inte tillåts försämras genom förslitning eller åldring och så att felaktiga efterinstallationer m.m. kan åtgärdas. I det förslag till bussdirektiv som behandlas inom EU finns regler som enligt bedömning innebär en avsevärd skärpning av kraven på brandsäkerhet i nya bussar. Direktivförslaget innehåller detaljerade brandskyddskrav på motorrum, bränslesystem, avgassystem och elsystem. Om dessa åtgärder inte visar sig vara tillräckliga är jag beredd att inom EU föreslå en skärpning av kravnivån som motsvarar skyddet från sprinkler eller andra skyddsanordningar.
frs · GN121367 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1367 om kontoret för mänskliga rättigheter i har frågat mig vad den gör för att se till att samtliga EU-länder bidrar till finansieringen av kontoret för FN:s högkommissarie i . tillskriver verksamheten vid kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter i stort värde och ser allvarligt på den svåra finansiella situation kontoret befinner sig i . Uppgifter om brott mot de mänskliga rättigheterna är ovärderlig information, särskilt i ett bekymmersamt läge i fredsprocessen. har genom utvecklingssamarbetet bidragit med till verksamhet . Under är bidraget . Förutom bidrar , , , , , , och av EU:s medlemsländer till kontorets verksamhet. Bidraget uppgår för till , vilket dock inte täcker kontorets kostnader. Vid kontakter med kommissionen har det framkommit att EG kommer att stödja Högkommissariens för mänskliga rättigheter arbete i och särskilt i . Jag håller helt med frågeställaren om vikten av att får en adekvat finansiering. kommer därför att fortsätta att driva frågan, såväl gentemot kommissionen som i olika EU-arbetsgruppsmöten framöver.
frs · GN121368 · 2000-09-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1368 om visumbestämmelser för eritreaner har frågat mig vad jag avser att göra för att förändra viseringsbestämmelserna så att de inte förhindrar eritreaner med legitima syften från att besöka . Bakgrunden till frågan är att två eritreaner, varav en medlem i det eritreanska parlamentet och en medlem i styrelsen för det eritreanska riksungdomsförbundet, nekats visering till för att besöka i . motivering är enligt att "det politiska läget var sådant i att risken för att personer därifrån ansöker om uppehållstillstånd för bosättning var mycket stor". uppger vidare att i sin beslutsmotivering framhållit att ett besök måste framstå som ytterst angeläget för att visering ska beviljas. I viseringsärenden är det , eller utlandsmyndighet efter delegering från , som fattar beslut i enlighet med utformad praxis. Det ankommer på , som en självständig förvaltningsmyndighet, att utforma viseringspraxis och jag kan som statsråd inte påverka denna. Praxis fastställs för varje enskilt land. Jag följer självfallet noga utvecklingen på området. Viseringspolitiken har som mål att utgöra ett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen och medge så stor frihet som möjligt att ha kontakter över gränserna. Det innebär en svår avvägning att vid beslutsfattandet å ena sidan värna om möjligheten för personer som bor i olika länder att besöka vårt land, och å andra sidan att upprätthålla den reglerade invandringen. Jag kan nämna att behandlade och utlandsmyndigheterna 227000 ansökningar om visering och i av fallen bifölls ansökningarna.
frs · GN121369 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1369 om människorättssituationen i har frågat vilka åtgärder regeringen vidtar inom EU för att stödja den demokratiska oppositionen i . Målet för EU:s politik är att förmå den burmesiska regimen att respektera de mänskliga rättigheterna och inleda en dialog med oppositionen om en återgång till demokrati i . För att ge eftertryck åt dessa krav har EU infört sanktioner mot . Dessa har gradvis skärpts, senast , då militärjuntan i inte visat några tecken på att vilja efterkomma rättmätiga krav på respekt för de mänskliga rättigheterna, nationell försoning och en återgång till demokrati. Förtrycket har fortsatt och oppositionen utsätts för förföljelse för att den ska splittras och försvagas. Den senaste händelsen där Aung återigen med våld förhindrats att resa fritt i landet och arresteringar av partifunktionärer inom oppositionspartiet är tecken på regimens oförsonliga attityd. Vid det informella utrikesministermötet i den 2september gjorde det franska ordförandeskapet ett skarpt uttalande som samtliga medlemsstater ställde sig bakom, i vilket man fördömde regimens agerande gentemot NLD och uppmanade den att inleda en dialog med oppositionen. EU söker även genom grannländer inom ASEAN att påverka regimen i . Vid det möte mellan EU:s och ASEAN:s utrikesministrar som kommer att hållas i kommer givetvis att vara en viktig fråga. Många EU-länder ger, liksom , stöd i olika former till den burmesiska oppositionen och burmeser som drabbas av regimens politik. För svenskt vidkommande för vi en regelbunden dialog med exilregeringen. Vi ger också stöd till de flyktingar som lever i flyktingläger i och överväger ytterligare insatser. En viktig del av ansträngningarna att få till stånd en förändring i sker inom ramen för FN. har en nyckelroll i som samordnare av den årliga resolutionen om . Denna resolution har brett stöd av alla FN:s medlemsstater. Under vårens session av FN:s kommer dessutom såsom ordförandeland i EU att leda arbetet kring den resolution om som unionen lägger fram i kommissionen. Genom åtgärder av de slag som jag redovisat ovan upprätthåller således EU och dess medlemsländer ett tryck på regimen i . Vi kommer att fortsätta vårt engagemang för att få regimen i att förstå att försoning, inte våld, är det enda sättet att lösa landets problem.
frs · GN121370 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1370 om KFOR-styrkornas stängning av smältverket i norra har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att vidta i FN för att påtala ett antal påstådda missförhållanden kring ett beslut av FN-administrationen i Kosovo, , att ta över ledningen av smältverket i Zvecan, för att stänga det. En händelse som inträffade natten mellan den 13 och 14augusti. Frågeställaren tycks dels mena att FN-administrationens åtgärd var onödig, eftersom de miljörisker med smältverket som hänvisat till inte kunnat bevisas; dels att övertagandet ofrånkomligen leder till att de serbiska arbetarna på smältverket tvingas lämna Kosovo. Dessutom hävdar frågeställaren att agerande strider mot FN-resolutionen , som reglerar den internationella närvaron i området. Till en början vill jag framhålla att jag delar frågeställarens oro över situationen i Kosovo. har , liksom EU och FN, framhållit att förutsättningar måste skapas för ett multietniskt samhälle i Kosovo, ett samhälle där också etniska serber ska kunna känna sig trygga. Men det faktum att jag delar frågeställarens oro för situationen i området, betyder inte att jag delar kritiken mot agerande vid den aktuella händelsen. För det första finner jag inga skäl att ifrågasätta FN-administrationens uppgifter om föroreningar runt smältverket. Mätningar, som redovisats för , har visat på blyhalter som är flera hundra gånger högre än gränsvärden. Som en konsekvens av dessa mätningar genomförs nu också omfattande hälsoundersökningar av internationell personal som arbetar i området. För det andra fattades beslutet att ta över och stänga smältverket i Zvecan först efter flera misslyckade försök att i samarbete med den ursprungliga ledningen för företaget minska utsläppsnivåerna. Detta beslut fattades inte heller av den militära styrkan KFOR, som frågeställaren tycks mena; utan av FN-administrationen . KFOR assisterade endast FN-personal under själva övertagandet. För det tredje är jag inte lika pessimistisk som frågeställaren vad gäller möjligheten för arbetarna vid smältverket att stanna kvar i Kosovo. Drygt 1400 av de 1500 etniska serber som var anställda i Zvecan har registrerat sig hos och fått ut sin månadslön för augusti, som har åtagit sig att betala. har också förhoppningar om att kunna återuppta driften av såväl smältverket i Zvecan, som andra delar av det stora gruvkomplexet Trepca. Allt i en strävan att bygga en fungerande ekonomi i Kosovo. Mot denna bakgrund har , i ett gemensamt uttalande tillsammans med de andra EU-länderna, godkänt agerande och konstaterat att man handlat i enlighet med resolution . Jag kommer sålunda inte att vidta några åtgärder i FN med anledning av beslutet att stänga smältverket i Zvecan.
frs · GN121371 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1371 om rättssäkerheten har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ för att öka möjligheter att påverka det reformarbete som pågår inom domstolsväsendet. Regeringsformen innehåller bl.a. bestämmelser om normgivningsmakten. Huvudregeln kan sägas vara att föreskrifter ska meddelas genom lag, dvs. Här kan nämnas att bestämmelser om domstolarnas rättskipningsuppgifter, huvuddragen av deras organisation och rättegången ska meddelas i lag. Av regeringsformen följer vidare att regeringen under vissa förutsättningar har eller av kan få behörighet att meddela föreskrifter inom olika områden, exempelvis genom bemyndiganden eller den s.k. restkompetensen. följer av regeringsformen att regeringens behörighet att meddela föreskrifter inte hindrar att beslutar i sådana frågor. har i bemyndigat regeringen att förordna om rikets indelning i domsagor, dvs. var det ska finnas tingsrätter. Regeringen anser dock att sådana organisationsfrågor är av den karaktären att det är mycket viktigt att hålls informerad om de förändringar som planeras. Regeringen redovisar därför sådana planerade förändringar fortlöpande för ; nu senast i regeringens skrivelse Reformeringen av domstolsväsendet @ en handlingsplan (skr. 1999/2000:106). Det är också min erfarenhet att dessa frågor med all rätt engagerar riksdagsledamöterna. De reformer regeringen redovisar leder också regelmässigt till motioner. Handlingsplanen och de motioner som väcktes med anledning av den har behandlats av justitieutskottet liksom i kammaren. Jag kan konstatera att majoritet ställt sig bakom handlingsplanen. disponerar alltså över dessa frågor och kan givetvis också ta initiativ på området. Det behöver knappast påpekas att utfallet av en riksdagsbehandling följer av den majoritet som de olika alternativen kan samla.
frs · GN121372 · 2000-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1372 om majoritetsreglerna vid ombildning till bostadsrätt har frågat justitieminister om regeringen avser att föreslå ytterligare skärpningar av majoritetskraven vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Majoritetsreglerna i bostadsrättslagen och i den s.k. ombildninglagen ändrades den 1juli 1999. Regeringen har inga planer på att ytterligare skärpa majoritetskraven. När det gäller allmännyttan ingår det i uppdraget för bostadsföretag och boendesocial utveckling (Fi2000:01), "", att behandla olika verksamhetsformer för icke vinstdrivande företag och bedöma behovet av ett nytt regelverk för sådana företag (se dir. 1999:110).
frs · GN121373 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1373 om i har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder med anledning av förslag rörande framtida organisation. trädde en ny rättshjälpslag i kraft. I propositionen till den lagen som ställde sig bakom (prop. 1996/97:9, bet. 1996/97:JuU3, rskr. 1996/97:55) pekades på att i och med ikraftträdandet av den nya rättshjälpslagen endast skulle ha underlag för sin verksamhet under ytterligare tre till . Mot denna bakgrund gav regeringen i uppdrag att bl.a. utreda hur de ärenden som handläggs av ska omhändertas . överlämnade sin redovisning av uppdraget. gör bedömningen att det inte är ett långsiktigt hållbart organisatoriskt alternativ att behålla som en självständig myndighet då den skulle bli alltför liten och sårbar för att möta krav på flexibilitet och effektivitet. föreslår därför att inte längre ska utgöra en självständig myndighet utan i stället kopplas till och flyttas till i som ska fungera som en administrativ värdmyndighet. förslag kommer att i sedvanlig ordning beredas i och som en första åtgärd remitteras för synpunkter.
frs · GN121374 · 2000-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1374 om jaktsabotage har frågat vilka initiativ jag tagit mot bakgrund av oron bland jägare inför höstens jaktsäsong. fråga är föranledd av att hon har spårat en oro för jaktsabotage bland vissa av landets jägare inför den stundande jaktsäsongen. refererar i sin fråga till uppgifter från jägare om att deras marker har blivit övningsytor för aktiva jaktmotståndare. Till Säkerhetspolisens och den öppna polisens viktigaste uppgifter hör att kartlägga och bekämpa diverse extremistgrupper och deras utomparlamentariska, kriminella metoder. Inom polisen finns klara direktiv om hur det ska gå till. I strategi mot olagliga miljö- och djurrättsaktioner (RPS rapport 1999:2) beskrivs hur bl.a. inhämtning, bearbetning och delgivning av underrättelser rörande olagliga aktioner ska ske och hur utredningsarbetet bör bedrivas. Rapporten behandlar förebyggande åtgärder, operativa åtgärder, bevissäkring m.m och är vägledande när det gäller samverkan mellan polisens centrala, regionala och lokala resurser. Av Säkerhetspolisens statistiksammanställning Brottslighet kopplad till rikets säkerhet 1999 framgår att brottslighet med anknytning till djurrättsaktivism minskat från 1997 till 1999. Trenden är således positiv, men en fortsatt vaksamhet från polisens sida är nödvändig. Min uppfattning är att polisen bedriver ett ambitiöst arbete när det gäller att förebygga och bekämpa brottslighet av bl.a. sådant slag som tar upp i sin fråga. Mot den bakgrunden finner jag inte någon anledning att vidta åtgärder på området. Jag kan också nämna att jag från inhämtat att , som fördelar statens bidrag till bl.a. folkhögskolor och studieförbund, besökt mot bakgrund av att det förekommit uppgifter om att folkhögskolan drev utbildning i civil olydnad. fann inte belägg för dessa påståenden, men rådet förutsatte av andra skäl att Färnebo inte skulle anmäla kursen som statsbidragsberättigad.
frs · GN121375 · 2000-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1375 om postlagen har frågat vilka åtgärder ministern kommer att vidta för att postlagen tydliggörs så att man via lagstiftning garanteras god postservice i hela landet. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Statens ansvar för den samhällsomfattande posttjänsten framgår av postlagen. Utöver det övergripande kravet att tjänsten ska vara tillgänglig i hela landet kompletteras detta med ett generellt servicekrav om bl.a. god kvalitet och rimliga priser. Genom tillståndsvillkor åligger det att tillhandahålla en postservice i hela landet. Av tillståndsvillkoren framgår preciserade servicekrav på posttjänsten som t.ex. att en insamling och ett överlämnande av postförsändelser ska göras varje helgfri . har fått i uppdrag att följa utvecklingen och bevaka att servicen motsvarar samhällets behov och de uppställda kraven samt att rapportera till regeringen. Vad gäller formen för hur tjänsterna tillhandahålls, t.ex. via postkontor eller post hos partner, så ska PostenAB inom ramen för de uppställda servicekraven finna bra lösningar för att dessa krav på posttjänsten uppfylls. Regeringen anser det vara självklart att posttjänsten i landet ska upprätthållas och att servicenivån ska motsvara de i regleringen uppställda kraven. Regeringen följer därför utvecklingen av postservicen och de förändringar som sker inom . Avslutningsvis vill jag nämna att förändringarna i kontorsnätet som genomför kommer att ske varsamt och innebära en förbättrad service. Förmedling av brev och paket ska ske i ett rikstäckande servicenät med fler serviceställen och bättre öppettider än . Inga postkontor kommer att stängas förrän bättre alternativ till dagens service finns. Dessutom kommer även fortsättningsvis att tillhandahålla en grundläggande kassaservice.
frs · GN121376 · 2000-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1376 om gemensamma regler för sjöfarten har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att främst inom och EU säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor på sjöfartens område. När det nuvarande rederistödet inrättades för en femårsperiod var det för att branschen skulle kunna anpassa sig till den internationella konkurrenssituationen. Jag är väl medveten om att konkurrenssituationen har förvärrats bl.a. till följd av hårdnande skattekonkurrens i vår omvärld. Frågan om vilka åtgärder som krävs för att åstadkomma likvärdiga villkor för den svenska sjöfartsnäringen kommer att behandlas i årets budgetproposition. Jag kan givetvis inte här föregripa vad regeringen kommer att föreslå. I mitt senaste frågesvar till pekade jag på det problem som också tar upp, nämligen behovet av gemensamma regler på sjöfartens område för att klarlägga förutsättningarna för sjöfartsnäringens överlevnad i ett långsiktigt perspektiv utan statliga subventioner eller genom internationell skattekonkurrens. Utvecklingen visar att det är av största vikt att frågan diskuteras såväl bilateralt som internationellt.
frs · GN121377 · 2000-09-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1377 om fastighetsskatten har frågat mig om jag är beredd att pröva ett system med skatt vid försäljning av fastighet i stället för dagens skattesystem. I den debatt som förts beträffande fastighetsskatten har det framförts förslag om att inrätta någon form av . En bärande tanke bakom dessa förslag har varit att hushåll med låga inkomster skulle ges möjlighet att skjuta upp betalningen av skatten till det tillfälle när fastigheten säljs. Härigenom skulle de likviditetsproblem som kan vara förknippade med fastighetsskatten minskas. De invändningar som har framförts är främst inlåsningseffekterna, oviljan hos de skattskyldiga att sätta sig i skuld och risken för att den ackumulerade skatteskulden inklusive ränta kommer att överstiga fastighetens marknadsvärde. tog i sitt delbetänkande Begränsad fastighetsskatt, SOU 1999:59, upp frågan om ett uppskovsinstitut. Kommittén föreslog dock att likviditetsproblemet för särskilt utsatta grupper ska lösas genom en begränsningsregel för fastighetsskatten. I budgetpropositionen @ som överlämnas till @ föreslår regeringen ett antal åtgärder på fastighetsbeskattningens område. Regeringen aviserar att det har påbörjats ett arbete inom som syftar till att utforma en begränsningsregel som kan lindra uttaget av fastighetsskatt och som ska föreläggas . En sådan lagstiftning bör enligt regeringen kunna tillämpas med retroaktiv verkan fr.o.m. den 1januari 2001. Vidare föreslås att fastighetsskattesatsen för småhus sänks från 1,5 till 1,och för bostadshyreshus från 1,5 till 0,. När det gäller kapitalvinstbeskattningen föreslår regeringen att den skärps för privatbostäder. Detta motiveras bl.a. med att det finns skäl som talar för att tyngdpunkten i fördelningen av det totala skatteuttaget mellan fastighetsskatt och kapitalvinstbeskattning bör förskjutas något mot en ökad kapitalvinstbeskattning. Några ytterligare åtgärder i den riktning som efterfrågar är jag inte beredd att vidta.
frs · GN121378 · 2000-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1378 om bostadsbidraget har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att alla som inte får sin slutskattesedel inte ska drabbas av avgiften på det överskjutande bostadsbidraget. fråga avser bestämmelserna för s.k. förtida återbetalning. De innebär att hushåll som fått ett för högt preliminärt bostadsbidrag, kan året efter bidragsåret själva göra en förtida återbetalning av överskjutande bidragsbelopp. Förtida återbetalning som görs senast den 30september året efter bidragsåret befriar från avgift, som eljest ska erläggas på återbetalningsbelopp över viss nivå. På grund av bristande information till bidragstagarna slopades avgiften på återbetalningsbelopp som hänförs till 1997. När det gäller avgiftsuttaget anförde att ett slutligt ställningstagande borde avvakta då pågående utvärdering av bostadsbidragen. På grundval av verkets utvärdering bedömde regeringen, enligt budgetpropositionen , det som rimligt att den avgiftspliktiga gränsen vid återbetalning skulle höjas till fr.o.m. . Det innebär att hushållens incitament att undvika större återbetalningskrav bibehålls, som avgiftsfrihet för smärre belopp innebär att vad som kan upplevas som orimliga krav på precision undviks. Regeringen har därefter tillsatt en särskild utredningsman med uppgift att se över ekonomiska familjestöd. I det sammanhanget kommer bostadsbidragen att vidare analyseras. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag senast .