ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121017 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1017 om försurningen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förhindra att ytterligare skador uppstår på det skogsbestånd som redan nu är hotat och för att försurningen av de sydsvenska skogarna ska minska. Ett av allvarligaste miljöproblem är försurningen och jag delar oro i denna fråga. fattade på regeringens förslag beslut om 15 miljökvalitetsmål. Ett av dessa mål är Bara naturlig försurning vilket innebär att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. När det gäller åtgärder på försurningsområdet vill jag även hänvisa till det arbete som har redovisat . Ett av de miljökvalitetsmål som kommittén haft till uppgift att precisera och utarbeta åtgärdsstrategier för är målet Bara naturlig försurning. Kommitténs förslag kommer att remissbehandlas och avsikten är att de ska utgöra grunden för en proposition till . Regeringen får i det sammanhanget återkomma med eventuella förslag till åtgärder. Det sura nedfallet i härstammar till största delen från utsläpp av framför allt kväveoxider och svaveldioxid i andra länder. För att komma till rätta med försurningen har tagit initiativet till EU:s s.k. försurningsstrategi, där direktivet om att begränsa de nationella utsläppen av bl.a. svaveldioxid och kväveoxider är centralt. Inom EU pågår även förhandlingar om revidering av ett direktiv avseende utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider från stora förbränningsanläggningar. Här driver frågan om att även äldre anläggningar ska omfattas av ytterligare skärpta krav. har även varit aktivt och pådrivande inom FN:s konvention om långväga transporter av gränsöverskridande luftföroreningar. Till konventionen har fogats flera s.k. protokoll som är av betydelse för att minska utsläppen av bl.a. försurande luftföroreningar i . Det senaste i raden av protokoll undertecknades i . Detta protokoll syftar till att ytterligare minska försurning, övergödning samt marknära ozon i . En framgångsrik internationell klimatpolitik kommer också att bidra till att utsläpp av försurande ämnen minskar från t.ex. energiproducerande anläggningar. Ett framgångsrikt förhandlingsresultat vid höstens partsmöte inom klimatkonventionen öppnar upp för en ratifikation av Kyotoprotokollet. Detta skulle ge oss möjlighet att, när vi är ordförande i , prioritera EU:s egen ratifikationsprocess. Vad gäller de nya ansökarländerna till EU är det enligt min mening viktigt att de anpassar sig till gemenskapens lagstiftning på miljöområdet. Detta kommer att leda till ytterligare minskningar av utsläpp av försurande ämnen och minskat nedfall av försurande ämnen över .
frs · GN121018 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1018 om samisk självförvaltning av kulturarvet i har frågat vilka åtgärder som jag avser vidta för att samerna ska återfå självförvaltning av det samiska kulturarvet. En betydande och viktig del av det samiska kulturarvet förvaltas vid Ájtte @ svenskt fjäll- och samemuseum i . Ájtte bedriver en värdefull verksamhet för att bevara och sprida kunskap om det samiska kulturarvet. Utöver de samlingar som finns vid Ájtte, förvaltas samiska föremål och dokumentationsmaterial även av ett antal andra museer, bl.a. Stiftelsen , Statens museer för världskultur och . Dessa museer har ett nationellt ansvar för att göra kulturarvet inom sina respektive verksamhetsområden känt och tillgängligt i hela landet. För detta ändamål bedriver museerna t.ex. en depositions- och utlåningsverksamhet både nationellt och internationellt. Det innebär bl.a. att de har möjligheter att låna ut samiska kulturföremål till olika museer, vilket är värdefullt för att öka kännedomen om och förståelsen för den samiska kulturen såväl inom som utom vårt lands gränser. Det behövs en ständig dialog om hur kulturarvet förvaltas och vad som bör göras för att öka bl.a. representativitet och tillgänglighet. En sådan dialog bör innefatta olika grupper i samhället. Det är således viktigt att samerna kan vara med och påverka hur det samiska kulturarvet förvaltas. Jag utgår från att de berörda museerna och representanter för samerna för en konstruktiv dialog när det gäller dessa frågor.
frs · GN121027 · 2000-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1027 om samernas representativitet i beslutsfattande församlingar har frågat statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser vidta för att öka samernas representation inom den parlamentariska sfären. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. påpekar att det inte finns en enda same i riksdag och regering. Det är förmodligen helt riktigt. I den informationssatsning om samerna och samisk kultur som jag vill genomföra ska samerna emellertid ha ett stort inflytande. Det är min förhoppning att den projektledare som vi planerar anställa i för denna satsning ska ha samisk bakgrund. I beslutande församlingar, delegationer och styrelser som fattar beslut som rör samerna och samiska intressen är det önskvärt att det finns samisk representation. Det är angeläget att det samiska perspektivet alltid finns med när samiska frågor diskuteras inte minst inom statliga myndigheter. På denna punkt måste det ske förbättringar. Samerna har samma möjligheter som andra svenskar att kandidera till olika beslutande församlingar. Eftersom antalet samer i inte är så stort blir det helt naturligt få samer som deltar i beslutsfattandet. Att tillskapa en ny regel i grundlagen som garanterar samisk representation i tror jag inte löser några problem. Däremot är det min övertygelse att det samiska politiska engagemanget kommer att öka som ett resultat av tillskapandet av . Vi ser också hur den politiska medvetenheten bland samerna ökar . Det är också viktigt att man i har goda kunskaper om samer och samisk kultur. Urbefolkningsdelegationen, som är ett rådgivande organ till regeringen, genomförde ett tvådagarsseminarium för riksdagsledamöter . Efter vad jag förstår var detta ett mycket uppskattat arrangemang. Delegationen kommer att genomföra liknande seminarier framöver. Det är uppdrag att informera om samer och samisk kultur. Man kan tänka sig ett närmare samarbete mellan och med innebörden att riksdagsutskotten vid behandling av lagförslag eller andra ärenden som berör samerna ska bereda tinget tillfälle att bli hört. Själv är jag inte främmande för att titta närmare på denna fråga. Förutom att tillkomsten av bidrar till en mer enhetlig samepolitik från samhällets sida, så ökar successivt det politiska engagemanget bland samerna i . kommer detta med all säkerhet att öka samernas representation även i andra beslutande församlingar.
frs · GN121031 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1031 om länspolisstyrelsernas framtida mandat. har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att klargöra för polisstyrelserna hur rationaliseringsarbetet kan genomföras som verksamhetsmålen uppnås. Det framgår av polislagen (1984:387) att varje län utgör ett polisdistrikt och att det i varje distrikt finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. För ledningen av polismyndigheten finns en polisstyrelse. Det är regeringen som utser styrelsens ledamöter, förutom polischefen. I polisförordningen (1998:1558) finns närmare bestämmelser om polismyndighetens organisation och uppgifter. Där framgår att polisstyrelsen särskilt ska se till att polisarbetet bedrivs i överensstämmelse med de prioriteringar och riktlinjer som och regeringen har lagt fast för polisverksamheten samt att polisarbetet bedrivs effektivt och uppfyller rättssäkerhetens krav. Härtill kommer att fick mandat att utveckla och precisera de mål och riktlinjer som och regeringen inom ramen för budgetprocessen lägger fast för polisverksamheten samt förmedla det till polisorganisationen. Enligt min uppfattning har vi ett i huvudsak väl fungerande styrsystem som ger myndigheterna den ledning som de behöver för planeringen av sin verksamhet. I en mål- och resultatstyrd verksamhet ska det finnas ett stort utrymme för myndigheterna att anpassa verksamheten och rationaliseringsarbetet efter de lokala förutsättningarna. Regeringens förslag i den ekonomiska vårpropositionen innebär den största enskilda satsningen på rättsväsendet . Dessutom har regeringen tillkännagett att den avser att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat samt återkomma till om de ytterligare insatser som krävs för att verksamheten ska svara upp mot de krav som riksdag och regering ställer.
frs · GN121032 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1032 om villkorlig dom med samhällstjänst har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med de problem som är förenade med påföljden villkorlig dom med samhällstjänst. Påföljden villkorlig dom med föreskrift om samhällstjänst har fått stort genomslag. dömdes personer till den nya påföljden. ökade också antalet personer dömda till skyddstillsyn med föreskrift om samhällstjänst. Kriminalvården har därför fått lägga ned ett omfattande arbete för att finna lämpliga arbetsplatser. Mot bakgrund av att antalet domar med föreskrift om samhällstjänst under försöksverksamheten låg på 600@650 är det inte förvånande att det arbetet inte varit problemfritt. Bristen på arbetsplatser medförde också att kriminalvården hade svårt att klara av att upprätta en arbetsplan inom den av föreskrivna tiden . Dessbättre har kriminalvårdens ansträngningar för att rekrytera lämpliga arbetsplatser resulterat i att situationen har förbättrats under innevarande år. Jag kommer att noga följa utvecklingen. menar vidare att rättsläget i fråga om när villkorlig dom med föreskrift om samhällstjänst kan användas är oklart och att lagen inte uppfyller de krav på enhetlighet och förutsebarhet som bör gälla. I förarbetena till lagstiftningen (prop. 1997/98:96) ges vissa riktlinjer för när villkorlig dom och samhällstjänst kan användas. Bl.a. hänvisas när det gäller s.k. artbrottslighet, dvs. brott där det föreligger en presumtion för att påföljden ska bestämmas till fängelse, till Högsta domstolens praxis angående den tidigare gällande lagen om samhällstjänst. Vidare ges ganska detaljerade anvisningar rörande tillämpningen i återfallssituationer. Dessutom har, vilket omnämns i frågan, kommit att utveckla en ganska omfattande praxis gällande förutsättningarna för att döma till villkorlig dom och samhällstjänst. Jag kan därför inte hålla med om att rättsläget är så oklart som det görs gällande. I frågan framhåller också att fängelse i vissa fall skulle vara en lämpligare påföljd för personer med behov av missbruksvård. I denna del vill jag framhålla att fängelse inte är en påföljd som ska väljas på grund av att det föreligger ett vårdbehov. För personer med allvarliga missbruksproblem finns vidare möjlighet att välja ett mer behandlingsinriktat påföljdsalternativ, t.ex. skyddstillsyn med föreskrift om s.k. kontraktsvård.
frs · GN121037 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1037 om unga flickors situation i rättssammanhang har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta mot de "tendenser som rättsväsendet visat när det gäller unga flickors utsatta situation i rättssammanhang". tycks vilja göra gällande att åklagarna i två i frågan nämnda mål brustit i objektivitet och agerat till nackdel för målsäganden respektive den misstänkta flickan med anledning av att dessa var unga flickor. Hon uttalar vidare att det verkar saknas vilja att ge unga flickor skydd mot förnedring och utnyttjande. Jag delar inte uppfattning att de uppgifter hon anför skulle visa att det verkar saknas vilja att ge unga flickor skydd mot förnedring och utnyttjande.
frs · GN121038 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1038 om brist på detaljplanerad mark har frågat statsrådet vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att öka tillgången till detaljplanerad mark hos kommunerna. Enligt skulle ett sätt att effektivisera kunna vara att införa prövningstvång hos kommunerna, vilket skulle innebära att alla ansökningar från markägare om att detaljplan ska upprättas måste prövas i byggnadsnämnd eller kommunstyrelse. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är enligt 1 kap. 2§ en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Kommunens beslut att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan får överklagas genom laglighetsprövning enligt kommunallagen. Detta är ett uttryck för principen att det är kommunen som bestämmer om och när ett område ska detaljplaneläggas. Enligt min mening finns det inte någon anledning att rucka på denna princip. Jag håller med om att det är viktigt att frågor om planläggning får en så snabb hantering som möjligt i kommunerna. Det är också viktigt att det finns god tillgång på detaljplanerad mark. Kommunernas starka ställning i planprocessen motsvaras av ett stort ansvar för att se till att det finns mark tillgänglig så att samhällsutvecklingen tryggas. Detta ansvar är särskilt viktigt i tider då det råder stor efterfrågan på byggklar mark i vissa regioner. Jag kan i sammanhanget nämna att regeringen har givit i uppdrag @ i syfte att främja god mark- och planberedskap @ att öka sina insatser när det gäller att förmedla kunskaper till kommunerna om de möjligheter som finns till förenklad och rationell hantering inom ramen för . Dessutom har länsstyrelserna i uppdrag att särskilt prioritera handläggningen av detaljplaner för bostadsbebyggelse i de fall som bostadsförsörjningen utgör ett hinder för tillväxt.
frs · GN121040 · 2000-06-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1040 om införande av yrkesfiskaravdrag har frågat mig när regeringen avser att förelägga en proposition om införande av ett yrkesfiskaravdrag för svenska yrkesfiskare. Så sent som gav jag svaret att frågan är omöjlig att besvara. Orsaken är att ett införande av ett yrkesfiskaravdrag måste underställas för godkännande. Jag kan inte ge något annat svar .
frs · GN121041 · 2000-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1041 om nya partydroger har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder så att det blir möjligt att på ett tidigt stadium sätta stopp för nya partydroger. Låt mig börja med att säga att jag delar oro för de nya sätt som ungdomar berusar sig på. Lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor har tillskapats bl.a. i syfte att kunna reglera sådana preparat som, exempelvis i avvaktan på narkotikaklassning, behöver kontrolleras. Vidare deltar i EU-samarbetet i vad som kallas "" inom ramen för "Joint action on new synthetic drugs". Detta tidiga varningssystem har bildats som ett nätverk mellan medlemsstaterna just i syfte att upptäcka nya trender inom drogberusningskulturen. Ansvaret för utredningen och behovet av narkotikaklassificering av droger som saknar medicinsk användning, liksom behovet av klassificering av varor som bör omfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, åvilar . är flera centrala myndigheter, bl.a. polisen och de sociala myndigheterna skyldiga att rapportera till , när de i sin verksamhet träffar på nya medel som används för missbruksändamål. Syftet med denna rapporteringsskyldighet är att snabbare kunna ge regeringen ett underlag för beslut om klassificering av nya droger. I den mån det föreligger behov av det sker således en fortlöpande klassificering av preparat som är avsedda för missbruks- eller berusningsändamål, antingen som hälsofarlig vara eller som narkotika.
frs · GN121044 · 2000-06-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1044 om kompensation till lantbruksföretag vid breddning av vägar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att lantbrukare, med arealer som ligger på marginalen för att överleva ekonomiskt, även fortsättningsvis ska få förutsättningar att bedriva näringsverksamhet. Frågan är ställd mot bakgrund av att vissa fastighetsägare vid förlust av mark i samband med vägbreddningar i stället för ekonomisk kompensation skulle behöva få ersättningsmark. Först skulle jag vilja tillrättalägga några fakta. Vid vägbreddning brukar vanligtvis inte köpa mark enligt expropriationslagen utan löser den med vägrätt enligt väglagen. Vägrätt är en nyttjanderätt som belastar upplåtande fastighet så länge marken behövs som vägområde för allmän väg. Äganderätten kvarstår hos fastighetsägaren och någon ändring av fastighetsgränserna sker alltså inte. Däremot följer väglagens ersättningsregler de som gäller enligt expropriationslagen. När del av fastighet tas i anspråk med vägrätt ska fastighetsägaren ha intrångsersättning, motsvarande minskningen av hela fastighetens marknadsvärde, samt ersättning för annan skada. I samband med vägbyggande är det ibland möjligt att genom markbyten mildra de skador på fastighetsindelning och brukande som vägen medför. Det finns dock inte någon möjlighet för att tvångsvis ta mark från en fastighetsägare för att ge till en annan. Någon måste vara villig att sälja om ska kunna medverka till kompensation i form av ersättningsmark. ska heller inte vara en fastighetsförvaltande myndighet som har kompensationsmark "i lager". Ersättning i form av mark är något som de allra flesta fastighetsägare föredrar. Det kan lätt uppstå diskussion om vem som är i störst behov av ersättningsmark. Eftersom agerar på eget ansvar utifrån gällande lagstiftning vad gäller markåtkomst för vägbyggnad så finner jag ingen anledning att vidta några åtgärder i frågan.
frs · GN121045 · 2000-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1045 om förändrade villkor för miljöstöd har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att inte vissa kommuner ska få sådana styrande direktiv för miljöåtgärderna att de inte kan genomföras i praktiken. hänvisar till att regeringen krävt "lösningar där växtnäringsämnen recirkuleras" för att kommunen ska få använda statsbidrag till enskilda avlopp. Det statsbidrag som avses är bidrag enligt förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Regeringen har i vissa fall beviljat statsbidrag till lokala investeringsprogram där det ingår stimulansbidrag till enskilda för att minska miljöbelastningen från enskilda avlopp. Men statsbidraget till lokala investeringsprogram får enligt förordningen inte gå till åtgärder som följer av skyldigheter i lag eller annan författning. Regeringen kräver därför att de avloppssystem som bidraget ska användas till uppfyller högre krav när det gäller kretsloppsanpassning än vad kommunen har rätt att kräva med stöd av lagstiftningen. Kraven har skärpts sedan stödet infördes. När det gäller och kommuner, som fick stöd till enskilda avlopp i den första omgången, ställde regeringen inte uttryckligen krav på kretsloppsanpassning. Enskilda avlopp ger ett väsentligt bidrag till övergödningen av sjöar och vattendrag. Det är därför viktigt att stimulera utvecklingen av tekniska lösningar och att visa upp goda exempel för allmänheten. Även investeringar i mindre skala har betydelse för utvecklingen av arbetet med att miljöanpassa de enskilda avloppen. Tvärtemot vad hävdar så förmedlar flera kommuner bidrag från de lokala investeringsprogrammen till enskilda för kretsloppsanpassade avloppslösningar. Exempel på sådana kommuner är , och . En hållbar försörjning med växtnäringsämnen är ett viktigt mål för den ekologiska omställning av samhället som är syftet med de lokala investeringsprogrammen. De lokala investeringsprogram som beviljas statsbidrag ska gå i frontlinjen för omställningen.
frs · GN121046 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1046 om ensamståendes adoptionsrätt har frågat statsminister om regeringen avser att komma med några lagändringsförslag för att tydliggöra att det inte bör föreligga en generell adoptionsrätt för ensamstående. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Utgångspunkten vid bedömningen av frågor om adoption är barnets bästa. Det gäller både för domstolar och för socialnämnder. Det gäller vid prövningen av om ett medgivande ska lämnas att ta emot ett barn för adoption, och det gäller vid prövningen av själva adoptionsfrågan. Bedömningen i det enskilda fallet kan mycket väl utvisa att det är förenligt med barnets bästa att adopteras av en ensamstående. Det avgörande från Regeringsrätten som hänvisar till gällde socialnämndens medgivande att ta emot ett utländskt barn för adoption (RÅ 1995 ref. 67). I avgörandet fann Regeringsrätten att en ensamstående kvinna kunde lämnas ett sådant medgivande. Av avgörandet kan man självklart inte dra slutsatsen att det föreligger en generell rätt för ensamstående att adoptera. Och enligt min mening behövs ingen lagändring för att tydliggöra att det inte finns någon sådan rätt. Jag vill nämna att för internationella adoptionsfrågor () har föreslagit en ändring i den aktuella bestämmelsen om medgivande i socialtjänstlagen. Förslaget, som är avsett att stärka barnets skydd, innebär bl.a. att det i lagen skulle föreskrivas att den eller de som vill adoptera ska ha tillfredsställande insikter om just adoptivbarn och deras villkor och att medgivande att ta emot ett barn inte får lämnas den som är eller äldre. NIA:s förslag är föremål för beredning i . Frågan om ensamståendes möjligheter att adoptera barn har också aktualiserats i . I rapporten förordas att frågan utvärderas inom ramen för en bred översyn av nuvarande adoptionsregler. Det är ännu för tidigt att uttala sig om vilka åtgärder NIA:s förslag och BO:s rapport kan komma att föranleda.
frs · GN121048 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1048 om friköp av historiska arrenden har frågat mig om när frågan om friköp av historiska arrenden är färdigutredd och kommer tillbaka till kammaren för avgörande. En utredare har fått i uppdrag att närmare studera de frågor om historiska arrenden som önskat få belysta. Utredningsuppdraget ska vara slutfört senast vid utgången av oktober . Jag räknar med att regeringen kan återkomma till i denna fråga .
frs · GN121049 · 2000-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1049 om uppdrag till har frågat mig om regeringen avser att ge i uppdrag att analysera förutsättningarna för att ta bort den obligatoriska tillståndsplikten för ljuddämpare till jaktvapen som reducerar ljudet till . Som jag redogjorde för i mitt svar på en fråga av om att utöka möjligheterna för att använda ljuddämpare på jaktvapen i syfte att förebygga uppkomsten av hörselskador, pågår ett arbete hos med att analysera förutsättningarna för detta. Enligt uppgift från kommer frågan att tas upp i den rapport som ska lämna till regeringen på vapenlagstiftningens område. Mot den bakgrunden saknas behov av att ge något särskilt uppdrag i frågan.
frs · GN121051 · 2000-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1051 om traditionsfrågor inom försvaret har frågat mig om jag avser att verka för att den tilltänkta Dalregementsgruppen kan överta regementsfanan efter Dalregementet och Dalabrigaden. Bakgrunden till fråga är att Dalregementet (I13/Fo 53) i och Dalabrigaden (NB13) i samma ort i enlighet med beslut (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) ska läggas ned . Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att inrätta dels Södra, Mellersta, Norra respektive , dels inom militärdistrikten 29 militärdistriktsgrupper. En av dessa militärdistriktsgrupper ska lokaliseras till . Jag och regeringen anser att traditionsfrågorna är av stor betydelse bl.a. när det gäller folkförankringen av det svenska försvaret. har också påtalat betydelsen för försvarsviljan av att bevara försvarets traditioner. Senast skedde detta i betänkande 1999/2000:FöU7 . Försvarsmakten ansvarar för traditionsfrågorna inom myndigheten. Enligt vad jag har erfarit är Försvarsmaktens inriktning att militärdistriktsgruppen i ska överta Dalregementets traditioner. Detta innebär att Dalregementsgruppen enligt chefen för militärdistriktets bestämmande kommer att få föra f.d. Dalregementets fana.