ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12177 · 2000-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:177 om gröna certifikat för introduktion av förnybara drivmedel har frågat finansministern om regeringen avser verka för ett införande av gröna certifikat för förnybara drivmedel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den svenska energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Inom det energipolitiska programmet görs flera olika insatser för att främja introduktionen och användningen av ny, miljövänlig energiteknik. Flera olika styrmedel står till buds för denna uppgift. När det gäller elproduktion från förnybara energikällor beslutade regeringen att en kommitté ska utreda utformningen av ett system för handel med certifikat, s.k. gröna certifikat (N 2000:07). Utredningen ska lämna sina förslag . Transportsektorn är en viktig del av energisystemet. Den står för en väsentlig del av koldioxidutsläpp. Utvecklingen av alternativa drivmedel kan bidra till att minska klimatpåverkande utsläpp. föreslår i sitt slutbetänkande (SOU 2000:23) Förslag till svensk klimatstrategi att , och ska ges i uppdrag att gemensamt utarbeta förslag till en strategi för en bredare introduktion av förnyelsebara motorbränslen. Gröna certifikat kunde vara ett av de styrmedel som eventuellt skulle kunna övervägas om utarbetandet av en sådan strategi blir aktuellt. Beredningen av förslag pågår i .
frs · GO12178 · 2000-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:178 om situationen i har frågat om regeringen kommer att försäkra sig om att ombildade regering genomför utlovade reformer när det nya samarbetsavtalet om bistånd till fastställs. har varit den största mottagaren av svenskt bistånd i . Utvecklingssamarbetet med styrs av en landstrategi för perioden 1997@2001 samt en regionstrategi för 1998@2002. För att markera fortsatta intresse av att stödja utvecklingsarbete skrevs ett förnyat samarbetsavtal under . De huvudsakliga områdena för samarbetet är fattigdomsbekämpning, stärkande av demokratiska institutioner och folkligt deltagande, mänskliga rättigheter, jämställdhet, utveckling av privata sektorn samt forskning. Det största enskilda samarbetsprogrammet är ett stöd till en omfattande undervisningsreform. Statssekreterare har vid besök i den 11@14 november haft möjlighet att diskutera den svåra situationen i landet samt samarbetet med . I samtal med företrädare för den bolivianska regeringen har framhållit vikten av en fördjupad demokrati i och en politik som minskar klyftorna i samhället. Vi är överens om att den allvarliga situation och förtroendekris som landet befinner sig i bara kan lösas genom en aktiv dialog mellan regeringen och det civila samhället. Ett ökat folkligt deltagande behövs i beslutsprocessen. Regeringen måste också fullfölja och genomföra sin strategi för fattigdomsbekämpning. har uttalat sitt stöd för den bolivianska regeringens framgångsrika politik för att stoppa narkotikaproduktionen. har vikten av att skapa alternativ sysselsättning framhållits. I samtalen har även understrukit att kampen mot korruptionen måste fortsätta. Samtal har även förts med representanter från civila samhället, katolska kyrkan, ledande MR-organisationer, där stöd för deras arbete har uttryckts. följer nära utvecklingen i med särskild uppmärksamhet på landets politiska problem. Särskilt viktigt är nu stöd och åtgärder som bidrar till att demokratin befästs och att kampen mot fattigdomen förstärks ytterligare.
frs · GO12179 · 2000-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:179 om etanol har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser vidta för att stimulera till en högre användning av miljövänliga bränslen som biologisk etanol. Svensk biologisk etanol (bioetanol) kan både avse etanolframställning baserad på skogsråvara eller etanol framställd från spannmål. Utländsk etanol kan importeras och framställs från sockerprodukter och vin. finns inte någon svensk produktion av etanol från skogsråvara utöver den begränsade produktion av etanol om som erhålls som en biprodukt vid framställning av sulfitmassa. Vidare kommer svensk produktion av etanol från spannmål att bedrivas vid Agroetanol AB:s anläggning i . använder totalt etanol som fordonsbränsle. Av denna mängd importeras den största delen från södra och baseras på vin. All etanol som används som drivmedel är skattebefriad genom s.k. pilotprojektsdispens. Detta möjliggörs genom ett undantag från beskattning enligt paragraf 8.2 i mineraloljedirektivet. Staten har även anslagit för sjuårsperioden 1998@2004 för utveckling av etanolproduktion från skogsråvara. Det pågår grundläggande forskning och utveckling inom området. Vidare behandlas vid ett forskningsprojekt för att bygga en pilotanläggning för utveckling av produktionsprocessen. Resultat av dessa studier kan beräknas föreligga vid programperiodens slut. Förbudet mot viss etanolinblandning följer av EU:s direktiv med skärpta miljökrav för bensin och diesel, som antogs inom ramen för det s.k. Auto/Oil-programmet. Enligt direktivet tillåts högst fem volymprocent etanol som tillsats i bensin. Motivet till detta var bl.a. att denna inblandningsnivå har positiv effekt på utsläppen. Däremot ansågs inte miljöeffekterna eller övriga effekter av en 10-procentig inblandning säkerställda. Vidare är minskningen av koldioxidutsläpp densamma oberoende av etanolinblandningens koncentration, eftersom det avgörande är mängden etanol som skattebefriats. Jag ser positivt på den framtida utvecklingen av biobränslen. Rent tekniskt är etanol ett intressant fordonsbränsle. Jag vill dock i sammanhanget framhålla att de begränsade resurserna bör fördelas på flera olika biobränslen.
frs · GO12182 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:182 om hjälpen till psykiskt sjuka missbrukare har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att dra nytta av den kunskap som uppnåtts i arbetet med psykiskt sjuka missbrukare. Psykiskt störda missbrukare är en av samhällets mest utsatta grupper. Konflikter och problem i samarbetet mellan socialtjänst och psykiatri om kostnader och vårdansvar har inte sällan bidragit till att förvärra problemen. Det är därför glädjande att konstatera de goda resultat som uppnåddes inom de tio projekt som genomfördes med statligt stöd inom ramen för psykiatrireformen. Särskilt glädjande är att fem av de tio projekten har fortsatt sin verksamhet, utan det stöd de fick genom de statliga stimulansbidragen. ansvarar på nationell nivå för att den kunskap som utvecklades inom projekten utvecklas och sprids. Det sker bl.a. genom konferenser och nätverk. En övervägande del av de hemlösa är missbrukare med psykiska störningar. , som regeringen tillsatte , har som uppdrag att föreslå och initiera insatser för att skapa en bättre situation för de hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår. Kommittén har tagit initiativ till ett stort antal projekt som bedrivs med statligt stöd av kommuner och/eller organisationer. Utvärderingen av dessa bidrar också till att utveckla kunskapen om vilka insatser som är verkningsfulla för denna grupp. ska rapportera sitt uppdrag vid utgången av . Psykiskt störda missbrukare är långt ifrån en heterogen grupp. För de flesta är alkoholmissbruk dominerande, men psykiska störningar är också ett problem bland många narkotikamissbrukare. , som avslutar sitt uppdrag , överväger bl.a. frågor som har att göra med kompetens, ansvar och samarbete vad gäller psykiskt störda missbrukare, med utgångspunkt i kommunens övergripande ansvar. Jag utgår ifrån att förslag i den delen också kommer att kunna tillämpas på alkoholmissbrukare med psykiska störningar. Uppmärksamhet kring de psykiskt störda missbrukarnas situation har bidragit till att gruppen synliggjorts och att metoder utvecklats för att möta deras speciella behov. Jag bedömer sammantaget att förutsättningarna är goda vad gäller att tillvarata de erfarenheter som utvecklades under psykiatrireformen. I den processen har ett särskilt ansvar inom ramen för sitt myndighetsuppdrag.
frs · GO12183 · 2000-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:183 om allergisanering av förskolor och skolor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabb information ska gå ut till kommunerna om möjligheten att söka medel för att allergisanera skolor enligt förordningen (1998:23) om statliga bidrag som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Regeringen föreslog i budgetpropositionen , avsnittet Stöd till ekologisk omställning och utveckling, att stödet vidgas till att också kunna omfatta sådana allergisanerande åtgärder i bebyggelse som genomförs i samband med de ombyggnadsåtgärder som regelverket ger möjlighet att stödja. Det framhölls dock att planerade förändringar i förordningen skulle notifieras hos Europeiska kommissionen. Förfarandet medförde att ändringen inte kunde träda i kraft förrän . informerade kommunerna om avsikten att ändra förordningen, så att det skulle bli möjligt att ge bidrag även till åtgärder som förbättrar inomhusmiljön. Detta gjorde departementet bl.a. vid de regionala seminarier som man anordnade och . skickade ett brev till alla landets kommuner om nyheter i samband med årets ansökningar om stöd till lokala investeringsprogram. I brevet nämndes bl.a. att hade godkänt förordningsändringen och att den skulle träda i kraft . Dessutom har informationen publicerats på webbsidan hallbarasverige.gov.se. Enligt min mening är den information som redan har lämnats tillräcklig. Jag avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GO12184 · 2000-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:184 om spridning av legionellabakterier har frågat mig vad jag avser göra för att minska riskerna för spridning av legionellabakterien via vattensystem i bostads- och andra hus. Åtgärder för att minska risken för spridning av legionella i tappvattensystem finns redan inom regelverket för byggande och förvaltning. Krav på vattentemperatur vid tappstället finns i nuvarande Byggregler. Motsvarande krav fanns i Nybyggnadsregler och dess föregångare Svensk byggnorm. Vidare har fastighetsägaren @ oavsett husets eller dess vattensystems ålder @ enligt ansvar för att ohälsa inte uppkommer och ansvar för att undanröja sådana risker om de konstateras. Detta omfattar således även legionellarisker. Enligt kan en tillsynsmyndighet utfärda förelägganden som tvingar fastighetsägaren att åtgärda problemen. Kommunen är tillsynsmyndighet på lokal nivå. Vid oenighet kan föreläggande i sista hand prövas av domstol. har ansvaret för tillsyn av hälsoskyddet enligt på den centrala nivån. Det finns alltså byggregler för att hindra uppkomsten av legionella, en miljöbalk som anger fastighetsägarens ansvar för att minska legionellariskerna och en tillsyn för att kraven efterlevs. Jag vill i det sammanhanget hänvisa till skrift Har du legionellabakterier i dina vattenledningar som sammanfattar frågan och ger råd om hur legionellaspridning förhindras och hur vattensystem med legionella kan saneras. Jag anser därför att ytterligare regler eller föreskrifter inte behövs. Det väsentliga är efterlevnaden av de regler som finns.
frs · GO12186 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:186 om studiestöd vid teckentolksutbildning har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärder för att lösa studiemedelsproblematiken för studerande på teckentolksutbildningen. () vid har i uppdrag att bl.a. se till att utbildning av teckenspråks-/dövblindstolkar bedrivs för att täcka samhällsbehovet. Syftet är att säkerställa att 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), som ålägger landets landsting att tillhandahålla tolktjänst för döva, dövblinda och hörselskadade, kan följas. Det råder stor brist på utbildade tolkar inom detta område och bristen kommer att kvarstå . Teckenspråkstolks- och dövblindtolksutbildning ges vid olika folkhögskolor. För behörighet till antagning krävs fullständig kurs från 3-årigt gymnasium eller motsvarande. Mycket goda kunskaper i det svenska språket och i det svenska teckenspråket krävs. Den som inte har mycket goda kunskaper i det svenska teckenspråket måste skaffa sig detta t.ex. genom att gå en tvåårig, förberedande teckenspråksutbildning som enbart ges vid folkhögskola. Det finns också möjlighet att under vissa terminer läsa kompletterande 20-poängskurser vid vissa universitet och högskolor. Det är viktigt att rekryteringen till den här typen av utbildning inte påverkas negativt. Jag är medveten om att studiemedelssystemet kan innebära problem för vissa studerande som vill bli teckenspråkstolkar och som behöver en förberedande utbildning och har därför för avsikt att i det kommande arbetet se över villkoren för studiefinansieringen.
frs · GO12187 · 2000-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:187 om säkerheten vid dammar har frågat försvarsministern vad han avser göra för att klargöra ansvarsförhållandena mellan stat och näringsliv i fråga om säkerhet vid dammar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågor om tillstånd för att bygga i vatten och annan vattenreglering prövas av miljödomstolarna. Den prövning domstolarna ska göra innebär en avvägning mellan många olika faktorer, bl.a. risken för översvämningar och dammbrott. Den viktigaste regleringen för den förebyggande säkerheten i dammanläggningar finns i (1998:808). Det föreligger en skyldighet enligt 11 kap. 17 § att underhålla en vattenanläggning så att det inte uppkommer skada för allmänna eller enskilda intressen genom ändringar i vattenförhållandena. har ansvaret för den operativa tillsynen över vattenverksamheter. I länsstyrelsernas tillsynsuppgift ingår att se till att underhållsskyldigheten iakttas. som enligt sin instruktion (1991:2013) har regeringens uppdrag att följa utvecklingen vad gäller dammsäkerheten i landet och vid behov samråda med berörda myndigheter och organisationer, håller på att utarbeta en handbok om tillsyn av dammsäkerhet. och i samarbete planerar ett seminarium för länsstyrelsernas handläggare av dammsäkerhetstillsyn . Då kommer handboken att presenteras. Till stöd för länsstyrelsernas tillsynsuppgift avser @ som har det centrala ansvaret för tillsynsvägledning på området @ att ge ut en rapport om vissa rättsfrågor i samband med tillsyn över vattenverksamhet. På central nivå har vidare följande myndigheter ansvar. är central myndighet för bl.a. frågor om räddningstjänst. () sammanställer och ger ut information om vattenstånd och flöden samt utarbetar riskzonkartor. har en allmän uppsikt över hushållningen med mark och vatten samt utarbetar allmänna principer för planering av mark- och vattenområden. Räddningsinsatser i samband med dammolyckor och höga flöden omfattas av räddningstjänstlagen (1986:1102). Den kommunala räddningstjänsten ansvarar för att räddningsinsatser förbereds för att begränsa konsekvenserna av dammbrott. Med anledning av översvämningarna i södra har miljöministern uttalat att han avser att ta initiativ till en översyn av de regler som finns om tillstånd till dammbyggande och annat byggande i vatten. Vidare övervägs att ge ett uppdrag till att studera dels i vilken omfattning risken för översvämningar beaktas i kommunernas beslut i fråga om lokalisering av bebyggelse, dels bedöma om kommunernas planeringsunderlag är tillräckligt som underlag för analyser.
frs · GO12188 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:188 om koldioxidskatt på torv har frågat miljöministern om vilka motiven är till att torv är befriat från koldioxidskatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. är torven befriad från både energi- och koldioxidskatt. Frågan om en beskattning av torv togs upp av i dess betänkande Skatter, miljö och sysselsättning (SOU 1997:11). Kommittén konstaterade bl.a. att denna fråga har varit föremål för diskussion . Vidare anförde kommittén att det är önskvärt att torven är konkurrenskraftig gentemot olja och kol. bör torven inte konkurrera ut biobränslen. Kommittén ansåg att beskattningen bör ta hänsyn till detta. Något konkret förslag till hur stort skatteuttaget ska vara lämnades dock inte av kommittén. Mot denna bakgrund anser jag att frågan om beskattning av torv fordrar noggranna överväganden. De bör göras när mer principiella ställningstaganden görs till den framtida beskattningen på energiområdet.
frs · GO12189 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:189 om auktorisation av hovslagare har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att avhjälpa avsaknaden av auktorisation av hovslagare. En god klöv- och hovvård är mycket viktig för djurens välbefinnande och de djur som främst är i behov av sådan vård är hästar och nötkreatur. Jag anser att det är av stor vikt att hovslageriverksamheten bedrivs på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt. Om hovslageri och klövvård utförs på ett felaktigt sätt kan det medföra stor skada och lidande för djuren. Det är därför viktigt att den som utför sådana ingrepp i levande vävnad besitter goda kunskaper och praktisk färdighet. För den enskilde hästägaren kan det vara svårt att bedöma om en hovslagare utfört ett riktigt arbete och skadan kan då redan vara skedd. Därför föreslog regeringen redan i proposition 1993/94:68 om lagändringar på djurhälsoområdet att ett system skulle införas för godkännande av hovslagare. Ett sådant system skulle innebära att hästägare ges möjlighet att anlita en hovslagare med dokumenterat goda kunskaper. Genom förordningen (1993:1486) om godkännande av hovslagare infördes också ett sådant system. Det ankommer på att föreskriva villkor för auktorisation av hovslagare. ska bl.a. fastställa vilka kunskaper som ska krävas av den enskilde för att bli auktoriserad som hovslagare samt hur förfarandet för godkännande ska utformas. Jag förutsätter att så snart det är möjligt kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med de eventuella problem som finns inom hovslageriverksamheten.
frs · GO12190 · 2000-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:190 om miljögift i bensin har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att fasa ut MTBE ur bensinen i . Frågan är föranledd av att det bl.a. i har påvisats att MTBE förorenar grundvatten. I har några förorenade brunnar påträffats i . Liksom i de danska fallen var källan en läckande gammal bensinstation. För att förebygga ytterligare föroreningar är det därför viktigt att branschens frivilliga sanering av äldre, ofta nedlagda, bensinstationer fortsätter. Saneringen bekostas genom att branschen sätter av ett öre per såld liter bensin till en gemensam fond. Det förefaller som om problemet med MTBE i bensin är väsentligt mindre i än i exempelvis och . I genomsnitt har svensk bensin innehållit MTBE. I har halterna varit mycket högre, kring . Den huvudsakliga användningen är och har varit i 98-oktanig bensin, som har en begränsad marknadsandel, , som dessutom minskar. I den dominerande marknadsprodukten, 95-oktanig bensin, används inte MTBE i någon nämnvärd utsträckning, bl.a. av lagringstekniska skäl. Jag kan således konstatera att den utfasning av MTBE som efterlyser redan har inletts. Vidare pågår branschens eget arbete med sanering av gamla bensinstationer, som jag bedömer som den effektivaste åtgärden för att förebygga att MTBE kommer ut i grundvattnet. I ett längre perspektiv är det dock angeläget att EU i fråga om MTBE når fram till ett beslut som innebär en hög skyddsnivå för miljön. Jag överväger dock om det finns ytterligare effektiva åtgärder som kan vidtas.
frs · GO12191 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:191 om krav på budgetbalans i kommunerna har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att stödja kommuner med tanke på kravet att ha budgeten i balans . Enligt kommunallagen krävs att kommuner och landsting upprättar en budget i balans. Ett eventuellt underskott måste tas igen , dvs. vad gäller utfallet för . För att kunna hjälpa dem som av egen kraft inte kan klara detta krav har samtliga kommuner och landsting haft möjlighet att hos regeringen ansöka om extra statsbidrag. Närmare 40 kommuner och landsting har beviljats stöd. Stödet är förenat med vissa villkor för respektive kommun och landsting, villkor som dessa har godkänt. Det är den enskilda kommunen eller det enskilda som har upprättat planer på kostnadssänkande åtgärder och därmed själva gjort de prioriteringar de ansett vara nödvändiga för att klara ekonomisk balans på lång sikt. Regeringen har sålunda vidtagit åtgärder för att förbättra möjligheterna för enskilda kommuner och landsting att klara balanskravet och vidmakthålla en rimlig omfattning och kvalitet i verksamheten. Regeringen följer även löpande utvecklingen i kommunsektorn. Slutligen vill jag påpeka att staten inte har hotat med s.k. tvångsförvaltning av kommuner och landsting. Detta är inte möjligt med hänsyn till det kommunala självstyret.
frs · GO12192 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:192 om räddningstjänstersättning till kommun har frågat statsrådet vilka åtgärder som regeringen kommer att vidta för att kommun och andra kommuner som drabbats av naturkatastrofer, snabbare och utan problem ska få det stöd från staten som de är berättigade till. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I Gävlefallet finns en dom i länsrätten där rätten anser att det snöröjningsarbete som utfördes med anledning av snöovädret i , från till ska anses som räddningstjänst enligt 2 § räddningstjänstlagen. Domen ger kommun rätt till ersättning för de extrakostnader för snöröjning som uppkom i samband med snöovädret. Som säger har överklagat domen. Jag vill inte närmare kommentera myndighetens och domstolars hantering av frågan om ersättning i fall som dessa. Men jag vill ändå peka på att Regeringsrätten slagit fast att inte har rätt att överklaga länsrättens avgöranden i sådana här fall. I direktiven till utredningen om översyn av räddningstjänstlagen (dir. 1999:94) anges att utredaren ska precisera skyldigheterna inom räddningstjänstområdet för olika statliga myndigheter, kommunerna och enskilda men räddningstjänstbegreppet ska, med undantag för vad som sägs om miljöräddningstjänst till sjöss, inte utvidgas jämfört med vad som följer av nuvarande räddningstjänstlag. I sammanhanget kan vidare nämnas de departementsvisa sektorgenomgångar som genomförs inom och som bl.a. avser behovet av författningsreglering i fråga om svåra påfrestningar på samhället i fred. De olika frågeställningar som aktualiseras i dessa sammanhang kan komma att behandla principer av det slag som tas upp i fråga.
frs · GO12193 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:193 om stöd till funktionshindrade har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att kommuner inte endast beslutar enligt rättighetslagstiftningen, utan också verkställer besluten i rimlig tid. Regeringen ser allvarligt på problemet att kommuner inte inom rimlig tid verkställer beslut om insatser enligt socialtjänstlagen (SoL) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Frågan hänger samman med kommuners och landstings domstolstrots. Den frågan har lösts genom åtgärder enligt regeringens förslag i propositionen Från patient till medborgare @ en nationell handlingsplan för handikappolitiken. De sanktionsmöjligheter som finns bygger på att länsstyrelserna ska vara aktiva i sitt tillsynsarbete. Ett uttryck för att länsstyrelserna utvecklar sin tillsynsfunktion och skaffar sig ökad kunskap om kommuners och landstings insatser till personer med funktionshinder är den rapport, som refereras till i frågan. Jag utgår från att länsstyrelserna i dialog med huvudmännen bevakar att den enskilde inom rimlig tid får tillgång till den beslutade insatsen. Jag bedömer att förutsättningarna är goda för att en nära dialog mellan och kommuner/landsting i ett utvecklat tillsynsarbete ska leda till att problemet får en lösning. Om detta inte leder till resultat är jag beredd att överväga att vidta åtgärder.