ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12751 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:751 om EU:s fågeldirektiv har frågat mig om jag avser att ingripa för att undvika de allvarliga risker och den utmaning mot fågeldirektivet som det enligt innebär att planera havsbaserad vindkraftverk i direkt anslutning till flyttfågelvägar. Etablering av vindkraftverk kan bli föremål för prövning enligt bl.a. och . Prövningens omfattning och karaktär varierar beroende på utformningen av den enskilda anläggningen. Alla gruppstationer för vindkraftverk med en sammanlagd uteffekt av minst tio megawatt ska enligt regler tillåtlighetsprövas av regeringen. Den planerade verksamhetens eventuella påverkan på flyttfågelsträck och därmed även hur den förhåller sig till fågeldirektivets regler utgör vid denna prövning alltid en viktig omständighet som självklart ska beaktas. , som bl.a. haft till uppgift att föreslå kriterier för lokalisering av vindkraftverk, har i sitt slutbetänkande Rätt plats för vindkraften (SOU 1999:75) bl.a. behandlat vindkraftverkens påverkan i närområdet, exempelvis störningar av fågellivet. Utredningen har också övervägt och redovisat förslag till hänsynstaganden för att begränsa sådana störningar t.ex. i närheten av områden som är viktiga för fågellivet. Nuvarande kunskapsläge tyder enligt utredningen på att vindkraftverk inte behöver innebära påtagliga skador för fågellivet. Utredningen konstaterar att det behövs ytterligare kunskap och erfarenheter kring olika typer av påverkan, bl.a. vad gäller påverkan av fågellivet från större etableringar, inte minst till havs. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen kommer att överväga utredningens förslag. I sammanhanget kan nämnas att regeringen gett klartecken till en etablering av sju vindkraftverk vid Utgrunden i . Jag ser denna etablering som ett sätt att öka kunskapen om den havsbaserade vindkraftens effekter på fågellivet. Rent allmänt vill jag understryka att jag anser att vindkraften är en bra förnybar, inhemsk och ren energikälla. är jag medveten om de konflikter som finns med andra intressen och de avvägningar som i varje enskilt fall måste göras gentemot dessa. Jag vill också erinra om att regeringen i den energipolitiska propositionen 1996 framhöll utvecklingen av havsbaserade vindkraftsanläggningar som ett viktigt teknikområde för framtidens energisystem.
frs · GN12752 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:752 om satsning på turismen har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stärka turismen i med målet att nå upp till Europanivå. De senaste årens arbete, inte minst med de regionala tillväxtavtalen, har övertygat mig om att turiststrategi behöver utvecklas. Därför har ett samverkansorgan @ Framtidsgruppen @ etablerats för att stärka tillväxten i rese- och turistindustrin. I den finns representanter för turistnäringen, Turistdelegationen, och . Syftet är att analysera de faktorer som kan främja tillväxt samt ta fram underlag för en nationell strategi för den svenska turistnäringen. Turistnäringen drabbades hårt av lågkonjunkturen men har sedan återhämtat sig och har en hygglig tillväxt. Jag är övertygad om att en fördjupad samordning av alla resurser är nödvändig om vi ska få den kraftsamling som kan ge tillväxt.
frs · GN12753 · 2000-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:753 om civilpliktsutbildningen har frågat vilka åtgärder som jag är beredd att vidta för att reducera antalet utbildningsplatser för civilpliktiga för . Bakgrunden till frågan är enligt henne en lämnad rapport från () om utbildningsbehov av civilpliktiga där en minskning föreslås av antalet utbildade. Hon befarar att ÖCB:s förslag medför en risk för att totalförsvarspliktiga som mönstrat och erhållit besked om kommande civilpliktsutbildning kan drabbas. Jag vill erinra att nämnda rapport, som ÖCB lämnade den 25februari 2000, avser utbildningsvolymer av totalförsvarspliktiga med civilplikt . Regeringen angav i kontrollstationspropositionen (prop. 1998/99:74 Förändrad omvärld @ omdanat försvar) att en minskning av de civila utbildningsvolymerna skulle göras till ca2100 totalförsvarspliktiga varav 1500 till kommunernas behov och 600 till civila statliga myndigheters behov. ÖCB föreslår nu i sin rapport bl.a. en ytterligare sänkning ned till 900 totalförsvarspliktiga med lång grundutbildning . har lämnat samråd på rapporten. Regeringen kommer att bereda frågan vidare tillsammans med bl.a. förslagen i betänkande. Om en ytterligare sänkning skulle bli aktuell är det givetvis av stor vikt att ge signaler till berörda myndigheter för att undvika sådana olägenheter som varnar för.
frs · GN12755 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:755 om yrkesfiskaravdrag har frågat mig när regeringen avser att förelägga en proposition om införande av ett yrkesfiskaravdrag för svenska yrkesfiskare. Ett förslag till ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare har utarbetats. Regeringen avser att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget. När en proposition kan föreläggas är omöjligt att säga, eftersom yrkesfiskaravdraget enligt statsstödsreglerna måste underställas för godkännande.
frs · GN12756 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:756 om skräp som skrämmer solbadare och 775 om strandstädning har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att lösa frågan om insamling av internationellt dumpat avfall längs . Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa strandstädning som en permanent verksamhet i . Skräp som dumpas till havs eller som följer med tidvattnet ut till havs och därefter flyter i land längs kusterna, utgör ett hot såväl mot miljön som mot djurlivet och är dessutom ett tråkigt inslag i det bohuslänska landskapet. Jag anser därför att nedskräpningen av är ett angeläget problem som måste uppmärksammas och åtgärdas. Den viktigaste långsiktiga åtgärden för att minska nedskräpningen av stränderna är att förhindra dumpning av avfall till havs. Detta kan endast ske genom internationella överenskommelser. I detta sammanhang spelar de globala och regionala konventionerna en viktig roll. är en pådrivande kraft i bl.a. , konvention om förhindrandet av havsföroreningar till följd av avfall och annat material (), i konventionen om skydd för den miljön i nordöstra () och i (). Inom ramen för , som är en global konvention inom FN-systemet, har ett nytt protokoll förhandlats fram. Detta protokoll innebär en betydlig skärpning av de nuvarande internationella reglerna för dumpning av avfall. tog en aktiv roll i förhandlingen om det nya protokollet. Den svenska ratifikationsprocessen av protokollet pågår. Den 22mars lade regeringen fram en proposition som bl.a. föreslår ett godkännande av det nya protokollet till (prop. 1999/2000:74). Vid det senaste miljöministermötet inom ramen för , , ställde sig miljöministrarna på svenskt initiativ bakom ett uttalande att bättre hantera föroreningar från sjöfarten, bl.a. nedskräpning till havs. I en av OSPAR:s arbetsgrupper utarbetas nu ett program för att behandla problemet med nedskräpning av kustområdena. Inom ramen för HELCOM har den s.k. Östersjöstrategin arbetats fram. Den innehåller bl.a. krav på ilandlämning av avfall samt utbyggnad av mottagningsanläggningar för avfall i hamnarna. Arbete pågår med att införliva Östersjöstrategin i svensk lagtext. Avsikten med Östersjöstrategin är just att minska problemen med dumpning av avfall till havs. Vad gäller det avfall och skräp som flyter i land och förorenar kusten, bör detta samlas in och tas om hand så långt detta är möjligt. Det är dock kommunerna som har det huvudsakliga ansvaret för renhållningen. Jag konstaterar alltså att det främst är en uppgift för kommunerna att genom samarbete säkerställa strandstädningen som en permanent verksamhet. Regeringen lägger stor vikt vid det långsiktiga arbetet att minska avfallsproblemet vid källan. De åtgärder som vidtas inom ramen för det internationella samarbetet kommer att leda till mindre skräp längs den bohuslänska kusten, något som jag personligen ser fram emot.
frs · GN12757 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:757 om kostnader för konstgjorda befruktningar har frågat mig om jag, mot bakgrund av de låga födelsetalen, planerar åtgärder i syfte att öka det ekonomiska stödet till konstgjorda befruktningar. Ofrivilligt barnlösa upplever ofta en starkt nedsatt livskvalitet. Jag inser också att kostnaden för konstgjord befruktning utgör ett reellt hinder för många ofrivilligt barnlösa par att själva finansiera behandlingen. Från den utgångspunkten är det givetvis angeläget att ofrivilligt barnlösa kan få hjälp med konstgjord befruktning inom ramen för den offentligt finansierade sjukvården. Som påpekar behandlades frågan om ofrivillig barnlöshet i regeringens proposition Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. De riktlinjer som lades fast innebär att åtgärder mot ofrivillig barnlöshet inordnats i prioriteringsgrupp III @ vård av mindre svåra akuta och kroniska sjukdomar. Utgångspunkten för regeringens ställningstagande var att insatser vid ofrivillig barnlöshet handlar om att tillgodose både livskvalitetsrelaterade och hälsorelaterade behov. Tillämpningen av prioriteringsriktlinjerna är som bekant ett ansvar för sjukvårdshuvudmännen. Det finns således viktiga vårdpolitiska skäl att ge ofrivilligt barnlösa behandling. Däremot är jag inte helt säker på vilken betydelse insatser vid ofrivillig barnlöshet @ t.ex. i form av ett ekonomiskt stöd till konstgjord befruktning @ kan ha för att komma till rätta med de låga födelsetalen. Här tror jag att det krävs åtgärder i vid bemärkelse och inom flera samhällsområden för att skapa ett barnvänligt samhälle. Det handlar t.ex. om att säkra tillgången till bra barnomsorg och till rimliga kostnader för föräldrarna samt att ha en väl utvecklad föräldraförsäkring. Som jag redan påpekat är det sjukvårdshuvudmännen, som mot bakgrund av de fastlagda riktlinjerna, har att besluta om de konkreta prioriteringarna ute i hälso- och sjukvården. finns inga planer på att från statligt håll införa ett ekonomiskt stöd till konstgjorda befruktningar.
frs · GN12758 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:758 om tonårsaborter har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att nedbringa antalet tonårsaborter. Antalet aborter har sedan införandet av abortlagstiftningen stadigt sjunkit. Det registrerade trendbrottet i den senaste statistiken visar att antalet aborter har ökat något i åldersgruppen . Statistiken visar också att det är färre i den ovan nämnda åldersgruppen som blir gravida, men att det är fler av dessa som väljer att göra abort. Sedan lagändringen har en rad åtgärder för att förebygga aborter genomförts. Bl.a. har preventivmedel gjorts mer lättillgängliga och såväl och som flera landsting satsar aktivt på upplysning om sexualitet och samlevnad. Utbyggnaden av ungdomsmottagningar runt om i landet har haft och har en stor betydelse när det gäller att förebygga oönskade graviditeter bland unga flickor. Vi har dessutom sex- och samlevnadsundervisning i skolorna. bedriver ett omfattande arbete i syfte att förebygga aborter och oönskade graviditeter. Många av åtgärder inom området sex- och samlevnad riktas direkt till ungdomar eller till de personalgrupper som på olika sätt möter ungdomar. I sammanhanget bör nämnas att på regeringens uppdrag har låtit göra en kartläggning av ungdomars sexvanor och attityder till sex och om dessa har förändrats över tiden. Uppdraget redovisades i början av och min förhoppning är att resultatet från kartläggningen kommer att leda till ökad kunskap om ungdomars syn på sexualitet och därmed skapa förutsättningar för att förhindra oönskade graviditeter. En faktor som kan vara avgörande för unga flickor @ och pojkar @ att skydda sig är tillgången till och eventuellt kostnaden för preventivmedel. På flera ungdomsmottagningar har försök med gratis kondomer visat sig vara effektivt. Dessutom har vissa landsting valt att subventionera p-piller till unga flickor. Regeringen har i regleringsbrevet för gett i uppdrag att se över prisskillnaderna mellan olika preventivmedel och hur dessa skillnader kan utjämnas. Styrelsen ska göra en analys av nuvarande förhållanden och ur olika aspekter belysa konsekvenserna av en ordning som fullt ut utjämnar de skillnader som finns i dagens system. Uppdraget ska redovisas .
frs · GN12759 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:759 om miljöfarliga kemikalier har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för kontroll och märkning av kemikalier som är antibakteriella. Enligt produktvalsprincipen i allmänna hänsynsregler ska alla, som använder eller säljer en kemisk produkt eller en vara som innehåller eller är behandlad med en kemisk produkt, byta ut den till ett mindre farligt alternativ när detta är möjligt. Det är därför alltid företagens ansvar att vidta de försiktighetsmått som behövs för att förhindra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön, dvs. att välja en produkt eller ett ämne som inte ger upphov till sådana effekter. Det sker just nu en intensiv marknadsföring av rengöringsprodukter och andra varor som innehåller bakteriedödande ämnen. Varorna, allt från diskdukar och skärbrädor till strumpor och cykelbyxor, marknadsförs med argument som "motverkar dålig lukt" och "hygieniskt". Nyttan med dessa antibakteriella medel är dock tveksam och riskerna är inte tillräckligt utredda. Onödigt bruk av sådana ämnen kan ge upphov till motståndskraftiga bakteriestammar som, om de är sjukdomsframkallande, kan vara svåra att få bukt med. Trenden med den ökande användningen av antibakteriella ämnen anser jag vara oroväckande. Med anledning av den ökade marknadsföringen och försäljningen har Kemikalieinspektionen @ i samarbete med , , och @ påbörjat en granskning av användningen av denna typ av bakteriedödande och bakteriehämmande ämnen. I ett pressmeddelande från dessa myndigheter den 16mars 2000 uppmanar de konsumenter att avstå från produkter med tillsats av antibakteriella medel, om inte medicinska skäl finns. För att underlätta för inköpare och konsumenter att tillämpa produktvalsprincipen behövs väl utformad information om varors innehåll av farliga kemikalier. Den pågående har bl.a. i uppgift att studera behovet av ytterligare styrmedel såsom märkning och miljövarudeklarationer av varor. arbete ska redovisas för regeringen senast den 1juni . Genom ändringar i den svenska lagstiftningen till följd av EU:s biociddirektiv kommer fr.o.m. den svenska förprövningen av biocider att utökas med bl.a. desinfektionsmedel och konserveringsmedel. Inom EU finns ett program för genomgång och bedömning av alla växtskyddsmedel som är nationellt godkända. Ett motsvarande program kommer att inrättas för de biocider som används. Ämnen som används för bakteriedödande eller bakteriehämmande verkan, t.ex. triclosan, måste därefter vara godkända för att få användas. Sammanfattningsvis vill jag säga att Kemikalieinspektionens granskning samt arbete får visa om det finns skäl att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GN12760 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:760 om statligt bidrag till länsjärnvägarna har frågat mig om regeringen är beredd att tillse att det statliga anslaget till trafiken på länsjärnvägarna får en sådan nivå att trafiken inte behöver minskas utan i stället kan ökas. Bakgrunden till fråga är att staten, , och i samband med det trafikpolitiska beslutet tecknade en "Principöverenskommelse om lokal och regional kollektivtrafik på järnväg m.m." (prop. 1987/88:50, bilaga 1.19). Principöverenskommelsen omfattade de länsjärnvägar med persontrafik som staten hade ansvar för och innebär att det utgår en statlig ersättning till trafikhuvudmännen för att de övertagit ansvaret för persontrafiken längs vissa länsjärnvägar. Med principöverenskommelsen som grund tecknade staten och respektive trafikhuvudman avtal om en statlig ersättning omfattande 18 länsbanor. Avtalen om ersättning för länsjärnvägarna gäller normalt t.o.m. den 30juni 2000 med undantag för ett fåtal avtal som löper längre. Jag vill i sammanhanget peka på att det inte primärt är regeringens ansvar att den inomregionala kollektivtrafiken, inklusive spårtrafiken, fungerar på ett tillfredsställande sätt. Detta är ett ansvar som ligger hos trafikhuvudmannen i länet. I det trafikpolitiska beslutet lades fast att ansvaret för länsjärnvägarna skulle ligga på trafikhuvudmannen. Detta var en ny uppgift för trafikhuvudmännen och principöverenskommelsen syftade bl.a. till att trafikhuvudmännen, , skulle få ersättning för fortsatt drift längs ett antal banor i avvaktan på att mer långsiktiga trafiklösningar skulle kunna utvecklas. Det var aldrig avsikten att bidragen till länsjärnvägarna skulle vara något annat än en tidsbestämd ersättning och några utfästelser om en generell förlängning av avtalen har aldrig gjorts. Myndigheten Rikstrafiken har uppdraget att göra en bedömning av vilken interregional persontrafik som staten av transportpolitiska skäl ska upphandla på . Eftersom Rikstrafiken startade sin verksamhet så sent som den 1juli 1999, är det viktigt att man får rådrum att på ett tillfredsställande sätt genomföra erforderliga bedömningar om vilken trafik som staten bör upphandla. Därför föreslog regeringen i budgetproposition för att medel avsätts från Rikstrafikens anslag för att säkra trafik, med prioritet för tågtrafik, som omfattas av principöverenskommelsen fram till den 31december 2000. Om Rikstrafiken i sina bedömningar skulle finna att trafik som ligger under trafikhuvudmans ansvar borde vara föremål för ett statligt engagemang utgår jag från att myndigheten kommer att föreslå regeringen detta.
frs · GN12761 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:761 om åtgärder mot handel med skalbolag har frågat mig vilka åtgärder som planeras mot handeln med skalbolag. Frågan ställs mot bakgrund av att har föreslagit att det införs en lagstiftning mot skalbolagshandel. Frågan bereds inom . Utgångspunkten är att det inte minst av hänsyn till den allmänna skattemoralen behövs ett lagstiftningsingripande för att komma till rätta med den oseriösa skalbolagshandeln. Det är emellertid viktigt att reglerna avvägs så att den normala handeln inte störs. Enkla och tydliga regler har ett värde i sig och är med hänsyn till rättssäkerheten nödvändiga. Regeringens bedömning är att ett förslag ska kunna föreläggas .
frs · GN12762 · 2000-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:762 om skatt på inkomst av arbete har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att tillmötesgå rekommendationen från Europeiska unionens råd att sänka skattetrycket på inkomst av arbete i . Mitt svar är att regeringen redan i budgetpropositionen för aviserade en omfattande inkomstskattereform. Huvudinriktningen är sänkt skatt på arbetsinkomster för alla med tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare. Målsättningen är att löntagarna ska kompenseras för de allmänna egenavgifterna samt att enbart ska betala statlig inkomstskatt. Ett första steg i skattereformen gäller och består bl.a. i att löntagarna kompenseras för en fjärdedel av egenavgifterna samt att skiktgränserna justerats uppåt så att andelen löntagare som förväntas betala statlig skatt sänkts till . Reformen kommer att medföra en minskning av både den genomsnittliga och marginella skatten för låg- och medelinkomsttagare. Sänkningen av marginalskatterna innebär således ökade marginallöner för personer med låga inkomster. Därigenom följer att utbudet på arbetskraft kommer att öka för denna grupp. I detta avseende är reformen särskilt betydelsefull för deltidsarbetande och för kvinnor. En fullt genomförd kompensation av egenavgifterna medför att såväl de genomsnittliga som marginella inkomstskatterna sjunker med för de löntagare som enbart betalar kommunalskatt.
frs · GN12763 · 2000-04-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:763 om dödsstraffet i har frågat mig om jag har initierat frågan om dödsstraff i i EU eller i andra internationella forum. Antalet avrättningar i har varierat kraftigt och har tyvärr ökat 1999 efter vad som i efterhand måste betraktas som en tillfällig tillbakagång 1998. Dödsstraff utdöms framför allt för mord, våldtäkt och narkotikabrott. Som påpekat i sin fråga är kampen mot dödsstraff en prioriterad fråga för och EU. har aktivt verkat på det internationella planet för att dödsstraffet ska avskaffas. och EU:s arbete för avskaffande av dödsstraffet bedrivs i alla relevanta forum som exempelvis FN och genom bilaterala åtgärder. Vi erinrar löpande om och EU:s hållning i dödsstraffsfrågan i kontakter med de länder som ännu inte har avskaffat dödsstraffet. I avvaktan på ett generellt förbud mot dödsstraffet försöker och EU förmå andra stater att ansluta sig till de internationella protokoll som reglerar ett successivt avskaffande av dödsstraffet. Vi stöder också de mekanismer och organisationer som söker fästa omvärldens uppmärksamhet på hur dödsstraffet används . Frågan om dödsstraffets avskaffande är således föremål för diskussion i flera internationella forum och situationen i har särskilt uppmärksammats. Jag förde själv fram frågan under mitt tal till FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna redan under förra årets session och dödsstraffet var även en viktig punkt under mitt anförande . Även statsministern har tagit upp frågan om tillämpningen av dödsstraffet i . Under sitt anförande den 10mars 1999 vid seminariet arrangerat av och Försvar tillsammans med redogjorde statsministern för syn på dödsstraffets tillämpande i bl.a. . Han förklarade då att dödsstraffet är ett fruktansvärt brott mot människovärdet samt att det är en skam att det tillämpas i och andra länder. Regeringen anser att det är mycket viktigt att frågan om de mänskliga rättigheterna i fortsätter att diskuteras i internationella forum och har inom EU-kretsen också verkat för att så ska ske. EU tar regelbundet upp frågan om dödsstraff i i och kommissionen för mänskliga rättigheter. Under det senaste mötet i FN:s kommission för mänskliga rättigheter i den 29mars 2000 uttryckte EU sin djupa oro över det stigande antalet avrättningar och uppmanade därför att begränsa användandet av dödsstraff samt att följa de konventioner om mänskliga rättigheter som landet tillträtt. Mot denna bakgrund är det glädjande att nu inbjudit en FN-delegation att besöka landet för att undersöka och rapportera om frågor som rör de mänskliga rättigheterna. Det är viktigt att är medvetet om att omvärlden uppmärksammar användandet av dödsstraff och jag kan försäkra att både och EU kommer fortsätta att noggrant bevaka situationen för de mänskliga rättigheterna i .