frs · GN12619 · 2000-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:619 om dubbelregistrering av jakträtt har frågat mig om jag är beredd att ge i uppdrag att se över problematiken kring dubbelregistrering av licensområden för älgjakt. Medlem i sameby har ända sedan den första renbeteslagens tillkomst haft rätt att jaga och fiska på mark inom lappmarkerna. Detta gäller både statlig och privat mark. Det finns således en dubbel jakträtt, markägaren har den jakträtt som följer av äganderätten till marken och samebymedlemmarna kan till stöd för sin jakt- och fiskerätt hänvisa till att den ingår i renskötselrätten. skedde älgjakten inom lappmarkerna som allmän jakt, dvs. en vad beträffar antalet djur obegränsad avskjutning . Sedan beslutat att jakt på vuxen älg ska ske inom särskilt registrerade områden, licensområden, har sådana områden registrerats av . Den dubbla jakträtten inom lappmarkerna innebar särskilda problem vid en övergång från allmän jakt till licensjakt på älg. Detta löstes genom att en samebys hela betesområde registreras som ett licensområde. Inom detta licensområde registrerar dessutom licensområden för de olika markägarna. Samma mark kommer således att ingå i två licensområden, marken blir dubbelregistrerad. Det ankommer på att besluta om hur många älgar som får fällas inom ett visst markområde. När marken är dubbelregistrerad gör en skälighetsbedömning av hur antalet älgar som får fällas ska fördelas mellan licensområdena. Som framgått ovan avser dubbelregistrering endast älgjakten. När det gäller samebyarnas licensområden har denna registrering inte avsett annat än att ge ett reellt innehåll åt de rättigheter som samebymedlemmarna redan är tillförsäkrade. Några nya eller förändrade rättigher har således inte tilllskapats. Som påpekar är dubbelregistreringen en orsak till konflikter mellan befolkningsgrupperna ovanför odlingsgränsen. Regeringen gav länsstyrelserna i de tre nordligaste länen i uppdrag att redovisa hur arbetet med att minimera konflikterna i renskötselområdet mellan rennäringen och andra markanvändare har bedrivits och kommer att bedrivas. Detta ska redovisas . Utredningen om konvention nr 169 föreslog i sitt betänkande Samerna @ ett ursprungsfolk i att omfattningen av samernas jakt- och fiskerätt klarläggs och att de ska få rätt att upplåta sin rätt till jakt och fiske till utomstående. Den parlamentariskt sammansatta har till uppgift bl.a. att undersöka vilka bestämmelser som behövs för att minimera konflikterna mellan rennäringen och andra markanvändare i renskötselområdet. betänkande har remissbehandlats och överväganden pågår om det fortsatta arbetet med utredningens förslag. En möjlighet är självfallet att får utreda de frågor som ännu inte kan anses färdigutredda. Samernas rätt till jakt och fiske kan vara ett sådant område. Det faller sig i så fall naturligt att detta även omfattar överväganden om behovet av ändringar i bestämmelserna om samernas jakträtt på privat mark för att få en mer praktisk lösning än . Jag anser dock inte att förslag att staten ska lösa in samernas jakt- och fiskerätt är möjligt att genomföra av bl.a. ekonomiska skäl. Enbart ovanför odlingsgränsen i uppgår nämligen den privata marken till av den totala arealen.