ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11976 · 2000-05-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:976 av () till statsrådet om fotbollskontrakt för tonåringar En ny oroande trend kan märkas inom svensk idrott. Det handlar om att mycket unga pojkar lockas till kontraktsskrivning med fotbollsklubbar i . är det rekordmånga svenska tonåringar som prövar fotbollslyckan i . försöker svenska klubbar få ungdomar att skriva kontrakt, för att få ut ersättning vid övergångarna. Eftersom ungdomarna oftast är minderåriga innebär det att familjerna dras in i affärerna och det är vanligt att agenter/jurister måste tas till hjälp. Det finns också en stor risk att oseriösa agenter utnyttjar situationen. Frågan har en viktig social dimension. Det är inte svårt att föreställa sig vad som kan hända om en ung fotbollstalang misslyckas långt hemifrån, i en fotbollsklubb någonstans i . Unga talanger med passion för fotbollsspelande borde i stället kunna få utvecklas under lugnare förhållanden på hemmaplan. Det finns också förslag på att utflyttning inte ska tillåtas . För att en förändring ska komma till stånd krävs att hela verkar i samma riktning. Därför bör frågan diskuteras på EU-nivå. Min fråga till idrottsministern är: Vad har idrottsministern gjort för att förhindra denna utveckling när det gäller fotbollskontrakt för tonåringar?
fr · GN11977 · 2000-05-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:977 av () till utbildningsminister om lärarbristen Antalet obehöriga lärare har ökat . Sammanlagt är 24000 lärare obehöriga inom skolan, enligt statistik från . av lärarna i kommer att pensioneras den närmaste tioårsperioden. Många lärarutbildningar står med tomma platser framför allt på MA/NO-linjen. Lärare är den kategori som har flest långtidssjukskrivningar relaterade till stress och utbrändhet inom TCO-kollektivet. Svensk skola står inför en svårhanterlig framtid om inte bristen på behöriga lärare snabbt åtgärdas. Vilka åtgärder avser ministern vidta med anledning av den accelererande bristen på behöriga lärare?
fr · GN11978 · 2000-05-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:978 av () till näringsminister om har arbetet vid inte fungerat tillfredsställande på många håll. Resurserna har krympt som man kringskurit vd:s möjligheter att agera. Vi har kunnat notera orimligt långa kötider. Det är naturligtvis otillfredsställande att en statlig monopolverksamhet inte kan svara upp med service mot de krav som lagstiftare har ålagt alla bilägare, nämligen att besiktiga sin bil en gång . En rimlig och möjlig lösning på problemet är att lägga ut besiktningen på ackrediterade verkstäder. På vilket sätt avser ministern åtgärda problemen inom ?
fr · GN11979 · 2000-05-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:979 av () till näringsminister om aktivitetsgarantin ska aktivitetsgarantin vara införd i hela landet. Det finns dock risk för att arbetet försenas och att den inte får den omfattning som det är tänkt, dels till följd av oklarheter i regelverket men också på grund av medelsbrist. Länsarbetsnämnderna i och ger exempelvis uttryck för att man inte har medel till kringkostnaderna som köp av utbildningar, studiebesök och hyra av lokaler. Om aktiviteterna ska bekostas av ordinarie anslag kommer det att innebära såväl en begränsad verksamhet som att annan arbetsmarknadsutbildning reduceras. Genom att överföra medel inom anslaget A2, mellan utbildningsbidrag och kringkostnader, kan obalansen till viss del lösas. Vissa projekt kan eventuellt också delfinansieras via europeiska socialfondens mål3. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att aktivitetsgarantin ska kunna införas med full kraft ?
fr · GN11980 · 2000-05-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:980 av () till utrikesminister om FN-uppdrag i fattiga länder FN är indraget i många riskfyllda fredsbevarande uppgifter på olika håll i världen. FN-soldater utsätter sig för stor fara långt från sina hemländer. FN-representanter framhåller att många av exempelvis FN:s enheter i saknar vidare utbildning för fredsbevarande uppgifter och många är dåligt utrustade. Inga av de stora västländerna har skickat soldater till . Motståndet är stort sedan FN:s misslyckande i , då 18 amerikaner dödades. FN:s fredsbevarande avdelning erbjuder inte heller någon formell utbildning i det fredsbevarande uppdraget. Soldater förväntas dessutom ta med sig egen utrustning. Flera soldater har kommit till utan någon utrustning alls. FN-talesmän framhåller att år av nedskärningar och försenade avgifter från medlemsländerna har gjort att FN inte kan utföra det professionella arbete som organisationen skulle vilja. Min fråga till utrikesministern är: På vad sätt tänker regeringen verka för att höja kvaliteten på FN:s internationella insatser och därmed öka dess fredsbevarande insatser på olika håll i världen?
fr · GN11981 · 2000-05-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:981 av () till utrikesminister om demokrati i Vid upprepade tillfällen har olika försök till protester mot den antidemokratiska regimen i slagits tillbaka. Den serbiska befolkningen har genom bl.a. stora demonstrationer visat sitt missnöje mot den nuvarande regimen, vars ledare, , är efterlyst av krigsförbrytartribunalen i . Den senaste mycket uppmärksammade antidemokratiska aktiviteten är invasionen av serbiska soldater på och stängningen av bl.a. Radio-Television StudioB, TV Mladenovac, Radio B2-92 och Radio Index. Situationen i verkar bli alltmer laddad som president tycks börja förstå att hans situation blir alltmer kringskuren. På alla sätt tycks han vilja begränsa sitt eget folks möjligheter att få del av omvärldens bild av situationen på inklusive . Min fråga till utrikesministern är: På vad sätt tänker regeringen stödja de demokratiska krafter som tydligt visar att de inte accepterar den nuvarande regimens handlande i ?
fr · GN11982 · 2000-05-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:982 av () till jordbruksminister om könsmönster på dagis I den framlagda avhandlingen formar påpekar att även de yngsta barnen på dagis är med och skapar könsmönster. Men hur flickor och pojkar pockar på och får uppmärksamhet beror på situationen. Pedagogernas reaktion och pedagogernas egen föreställningsvärld spelar också in. Så små barn som 1@3 år är med och skapar könsmönster i samspel med andra. Olika situationer föder skilda könsmönster. I de mer vuxenledda situationerna som exempelvis samlingar, där dominerar pojkarna. Men där förstärker också pedagogerna pojkarnas beteende genom exempelvis samtal och blickar. Resultatet, som kommit fram till i sin forskning, handlar i grunden om vår syn på människors lika värde och vår medvetna och omedvetna behandling av barn beroende på vilket kön de tillhör. Min fråga till jämställdhetsministern är om regeringen har för avsikt att uppmärksamma framför allt barnomsorgens personal om vikten av att de själva blir observanta på sitt skapande av könsmönster och sin i många fall ojämlika behandling av flickor och pojkar.
fr · GN11983 · 2000-05-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:983 av () till statsrådet om ökad konkurrens inom byggsektorn presenterades Byggkostnadsdelegationens slutbetänkande (SOU 2000:44) där det bl.a. konstateras att det är dåligt ställt med konkurrensen inom både byggsektorn och byggmaterialsektorn i . I en interpellationsdebatt den 15maj sade statsrådet att detta är en fråga som regeringen finner allvarlig och ska arbeta vidare med. Ett sätt att öka konkurrensen inom byggsektorn skulle kunna vara att tillåta utländska byggföretag att utföra byggprojekt i . Företag från och de baltiska staterna, som ju dessutom är på väg in i EU, borde vara de som i första hand ges denna möjlighet. Jag har tidigare ställt en fråga i detta ämne, och via statsrådet fått ett negativt besked om att vi inte ska tillåta byggföretag som kommer från länder utanför EU att bygga i . har landshövding lämnat en delrapport om hinder för bostadsbyggande, och har också Byggkostnadsdelegationen lämnat sitt slutbetänkande där man pekar på behoven av en ökad konkurrens inom byggsektorn. Landshövding förordar att polska byggföretag ska ges möjlighet att bygga i , både för att öka konkurrensen och för att minska flaskhalsarna medan Byggkostnadsdelegationen förordar ökad konkurrens i mer allmänna ordalag. Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta med anledning av vad som ovan anförts för att skapa en ökad konkurrens inom byggsektorn?
fr · GN11984 · 2000-05-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:984 av () till utbildningsminister om Hälsohögskolan i Hälsohögskolan i är den enda i . Alla övriga vårdutbildningar bedrivs i statlig regi. Enligt gällande högskoleförordning får inte landstingen anställa lärare som professorer. Detta faktum riskerar att leda till betydande problem för Hälsohögskolan i på . Eftersom flera näraliggande högskolor rekryterar professorer riskerar att förlora nyckelmedarbetare till dessa orter. Hälsohögskolans volym är en av de största i landet och den bedrivs med hög kvalitet. Av högskolans 121 lärare har 35 avlagt doktorsexamen och är därigenom lektorer, fyra av dessa har professors kompetens och sju är docenter. Hälsohögskolan i bedriver ett intimt samarbete med Stiftelsen . Genom samarbete när det gäller bibliotek, IT-verksamhet, studenthälsovård, restauranger m.m. drar stiftelsehögskolan och Hälsohögskolan stor nytta av varandra. Samtliga partier i förordar att Hälsohögskolan i blir en del av högskolestiftelsen i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge Hälsohögskolan i bästa möjliga förutsättningar för framtiden?
fr · GN11985 · 2000-05-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:985 av () till näringsminister om inlåsning på arbetsmarknaden Vi diskuterar ofta arbetslösheten i , dvs. utelåsning från arbetslivet. Däremot fokuserar vi sällan på de i arbetslivet som hamnar i det man kallar "inlåsning" på arbetsmarknaden. De med fast jobb som av olika anledningar tvekar att lämna det. Detta skapar negativa konsekvenser i arbetslivet och beskrevs i en artikel i , den 9maj. Personer som hamnat i fel yrke och på fel arbetsplats fastnar i en ond spiral och drabbas ofta av hälsoproblem. Vantrivsel resulterar ofta i hög korttidsfrånvaro som i förlängningen kan leda till långtidssjukskrivning. Tidig rehabilitering på arbetsplatser, även vad gäller vantrivsel, är viktigt. Ofta uppstår problem i rehabiliteringsarbetet när en person vill byta arbetsplats beroende på vantrivsel och vill ha stöd av arbetsförmedlingen. De hjälper inte personer som har en anställning utan arbetar i stället med långtidsarbetslösa. Man riskerar då att personerna som vantrivs blir långtidsarbetslösa. Då först sätts åtgärder in. Arbetsförmedlingen borde ges nya direktiv i hur de ska kunna hjälpa personer som vantrivs till ett nytt arbete. skulle tjäna på en större frivillig rörlighet på arbetsmarknaden. Arbetsrättslagstiftningen och arbetsförmedlingens sätt att arbeta behöver ses över. Vissa arbetsgivare köper s.k. outplacement-tjänster utifrån. Men den som är lågavlönad kommer i fråga för denna åtgärd. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att få förändring på detta område?
fr · GN11986 · 2000-05-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:986 av () till näringsminister om marknadsföring av mobiltelefoner till barn Larmrapporter om att strålning från mobiltelefoner kan orsaka nervskador, cellförändringar och cancer har duggat tätt . Resultaten är förvisso omtvistade. Men det enda vi säkert kan veta är att vi ännu har för lite kunskap för att veta någonting säkert om mobiltelefonernas ofarlighet. Vad betyder ett dagligt mobiltelefonanvändande ? Effekter som höjd cancerrisk kan ju ge genomslag först exponering. Mobilanvändningen ökar mycket snabbt bland små barn, som utsätts för en större andel av strålningen än vuxna. Strålningen når längre in i barns huvuden, som eftersom de fortfarande växer är mer känsliga för olika typer av påverkan. Statliga har här föregått med extremt dåligt exempel, genom att marknadsföra en särskild "barntelefon" avsedd för 7@12-åringar. legitimerar och uppmuntrar härigenom barns användning av en produkt, som kan visa sig vara hälsofarlig. Den 11maj presenterades rapporten and Health i , skriven av en kommitté @ on Mobile Phones @ utsedd av den brittiska regeringen. Kommittén förordar bl.a. att minderårigas mobiltelefonanvändande begränsas av försiktighetsskäl, samt att mobiltelefonbranschen undviker marknadsföring av mobiltelefoner gentemot barn. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister : Är näringsministern beredd att, i egenskap av majoritetsägarens representant, ta initiativ till att föregår med gott exempel genom att undvika marknadsföring av mobiltelefoner gentemot barn?
fr · GN11987 · 2000-05-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:987 av () till kulturminister om samordning mellan utbildnings- och kulturanslag Situationen på museiområdet är allvarlig. Det finns t.ex. inte tillräckliga medel avsatta för dokumentation, vård, konservering och magasinering. Det avslutade hjälpte bara till en liten del upp situationen. Bristande samordning mellan departementen förvärrar dessutom situationen på vissa håll. Neddragningar på utbildningssidan får t.ex. följdverkningar på kultursidan. Det senaste exemplet är som befinner sig i en mycket prekär situation. Huvudfinansiär för det historiska museet i är området humaniora@teologi vid . Därifrån har man nu tvingats lägga ett förslag som, om det går igenom, innebär att mindre än halva anslaget blir kvar . Det kärva ekonomiska läget för innebär att endast kärnverksamheten @ utbildning, forskning samt den tredje uppgiften @ kan prioriteras. Det får orimliga konsekvenser för museiverksamheten. När kulturanslagen beräknats har utgångspunkten varit att ska vara medfinansiär. Därför måste nu hänsyn tas till att denna finansieringskälla är på väg att försvinna. Vilka åtgärder avser kulturministern vidta för att en bättre samordning mellan utbildnings- och kulturanslagen ska komma till stånd?
fr · GN11988 · 2000-05-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:988 av () till finansminister om gränsgångare Skattebasdelegationen behandlar frågan om "gränsgångare" och deras skattemässiga framtid. har vi fått ändrade regler på skatteområdet för dem som pendlar mellan och . Vad jag kan förstå, så har dragit vinstlotten eftersom man ska betala skatt i det land där inkomsten förtjänas. har gränsgångare till också, men där har man märkligt nog regler som är diametralt motsatta. Alltså betalar gränsgångarna i detta område skatt där de bor. har alltså gynnats av regelsystemet vid båda gränserna. För att få klarhet i vad framtiden kommer att innebära för gränsgångarna vid ställer jag följande fråga: Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att det ska bli rättvist mellan de båda ländernas arbetskraft och bli ekonomiskt försvarbart när ska stå för socialförmåner medan skatten lämnas i ?
fr · GN11989 · 2000-05-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:989 av () till miljöminister om konsumentinformation vid köp av mobiltelefoner Larmrapporter om att strålning från mobiltelefoner kan orsaka nervskador, cellförändringar och cancer har duggat tätt . Resultaten är förvisso omtvistade. Men det enda vi säkert kan veta är att vi ännu har för lite kunskap för att veta någonting säkert om mobiltelefonernas ofarlighet. Lika lite som det är helt bevisat att telefonerna är farliga kan vi hävda att de är ofarliga @ men de resultat som presenterats ger definitivt anledning till eftertanke. Vad betyder egentligen ett dagligt mobiltelefonanvändande ? Effekter som höjd cancerrisk kan ju ge genomslag först exponering. presenterades rapporten and Health i , skriven av en kommitté @ on Mobile Phones @ utsedd av den brittiska regeringen. Kommittén förordar bl.a. att information om olika telefoners strålningsgrad görs tillgänglig för konsumenterna och att minderårigas mobiltelefonanvändande begränsas av försiktighetsskäl. går före och visar vägen. är initiativ på området än angelägnare i ett så mobiltelefontätt land som . Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att underlätta för konsumenterna att beakta eventuella strålningsrisker vid köp av mobiltelefon?
fr · GN11990 · 2000-05-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:990 av () till socialminister om strålning från mobiltelefoner Larmrapporter om att strålning från mobiltelefoner kan orsaka nervskador, cellförändringar och cancer har duggat tätt . Resultaten är förvisso omtvistade. Men det enda vi säkert kan veta är att vi ännu har för lite kunskap för att veta någonting säkert om mobiltelefonernas ofarlighet. Försök har visat på en koppling mellan strålning från mobiltelefoner och biologiska effekter. Flera undersökningar visar att mobiltelefonanvändare känner av huvudvärk, koncentrationssvårigheter och sömnrubbningar som de förknippar med användningen av mobiltelefoner. Sambandet med tumörer är omdebatterat. Australiensiska forskare har rapporterat om fördubblad cancerfrekvens hos möss som utsatts för radiostrålning av samma typ som från mobiltelefoner. Ett forskarlag vid har funnit att strålningen kan göra att proteiner i blodet tränger in i hjärnan, vilket i förlängningen kan leda till MS, Parkinsons och Alzheimers sjukdom. Det som framför allt ger anledning till eftertanke är att själva användningen av mobiltelefoner har ändrats dramatiskt . Från korta affärsmeddelanden till långa samtal med familj, vänner och konferenssamtal som kan vara . Dessutom ökar mobilanvändningen mycket snabbt bland små barn, som utsätts för en större andel av strålningen än vuxna. Vad betyder ett dagligt mobiltelefonanvändande ? Effekter som höjd cancerrisk kan ju ge genomslag först exponering. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att undvika att mobiltelefonanvändningen blir en stor framtida folkhälsofråga?
fr · GN11991 · 2000-05-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:991 av () till statsrådet om asyl för förföljda pakistanska kvinnor Återigen har vi kunnat läsa i tidningen och se på TV om de vidriga förhållanden många pakistanska kvinnor tvingas leva under. Mäns möjligheter att utöva s.k. hedersmord mot kvinnor de ogillar är ett ständigt närvarande fruktansvärt hot. Jag har kommit i kontakt med en kvinna som berättat hur hon själv blev vittne till hur kvinnor i hennes egen by blev avrättade utomhus mitt . Hon har också berättat om att situationen bara blivit allt värre. För är det alltfler kvinnor som mister livet, bränns, lemlästas eller bara försvinner utan att polisen eller andra myndigheter gör något mot förövarna. Denna kvinna tvingades, efter mordhot, konstatera att det inte fanns något intresse från polisen att hjälpa henne eller gripa dem som hotat henne. Beteendet från myndigheterna ger tydliga signaler att det är fritt fram att fortsätta att utsätta kvinnor för våld och mord. Problemet är inte att det saknas en formell lagstiftning. Problemet är att bara ett fåtal respekterar den. Det pakistanska samhället är mycket traditionsbundet. Kvinnorna i är rättslösa. Männen har en oinskränkt rätt att bestämma. Kvinnor som arbetar mot det rådande systemet för att förbättra kvinnornas situation i riskerar sina egna liv. Enligt utlänningslagens 3kap. 3§ stadgas "att den som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse ska anses som skyddsbehövande". Jag vill därför fråga statsrådet om statsrådet är beredd att verka för att kvinnor, som fruktar för sina liv i , ska kunna få asyl i vårt land.
fr · GN11992 · 2000-05-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:992 av () till näringsminister om enkelspårig västkustbana dragning genom har avstannat med anledning av väl kända miljöskäl. Det är många som förväntar sig ett besked om slutförandet av järnvägstunnel. Jag ska inte avkräva besked av ministern huruvida tunnel ska färdigställas eller ej men information bör gå ut angående tidpunkten då besked beräknas komma i denna fråga. Efter tunneln och när tågen passerat , har den planerade sträckan till endast enkelspår. Min fråga till ministern är: Avser regeringen föreslå att sträckning, Ängelholm@Helsingborg, får planeras för dubbelspår?
fr · GN11993 · 2000-05-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:993 av () till försvarsminister om säkerhet för värnpliktiga inträffade en tragisk händelse när en värnpliktig soldat sköts till döds på . Enligt TT betraktar polis och militär händelsen som en olycka, även om den militära ledningen understryker att varje vådaskott föregås av ett regelbrott. Då huvudansvaret för de värnpliktigas säkerhet ligger hos Försvarsmakten är det nödvändigt att rutiner och organisation ses över så att något liknande inte inträffar igen. Jag har tidigare frågat försvarsministern om vad han tänker göra för att uppnå maximal säkerhet för de värnpliktiga, men mot bakgrund av händelsen den 18maj anser jag att frågan är motiverad att ställas . Jag vill därför fråga försvarsministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att de värnpliktigas säkerhet ska öka?
fr · GN11994 · 2000-05-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:994 av () till utrikesminister om människosmuggling och i har haft ett omfattande och välfungerande samarbete kring gränskontrollen. I samband med att blir operativ medlem av , vilket bedöms ske , kommer gränskontrollen som upprätthållits fram till dess att upphöra. Om inga kompensatoriska åtgärder vidtages kommer människosmuggling och illegala inresor över att kunna genomföras utan några hinder. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder ämnar utrikesministern vidtaga för att förhindra detta?
fr · GN11995 · 2000-05-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:995 av () till utrikesminister om medverkan för att lösa konflikten mellan och När utrikesministern uttalade sig den 12maj hade strider ånyo utbrutit mellan och . Det var som laddat upp med trupper och gick till angrepp. hade vägrat underteckna ett fredsavtal framlagt av . hade dock gjort det. Man kan inte tala om att det handlar om två parter ovilliga till fred utan nu endast en. Det etiopiska angreppet har ändrat karaktär. Det handlar inte längre om att erövra de gränsområden som betraktar som etiopiska. Kriget har tagit formen av en regelrätt invasion av . Förutom att angrepp är ett brott mot folkrätten är det kostsamma kriget även en förbrytelse mot den etiopiska befolkningen, eftersom landet drabbats av svår torka och miljontals människor i landet hotas av svält. Jag vill fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministerns vidta för att medverka till en snar fred mellan och samt förmå att dra tillbaka sina trupper från eritreanskt område?
fr · GN11996 · 2000-05-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:996 av () till jordbruksminister om djurrättsskydd Djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. transporteras stora mängder lamm, får, grisar, kor och hästar över . Resorna är ofta långa och djuren drabbas av panik, blir stressade och trötta av främmande miljöer, trängsel och instängdhet. ändrades EU:s direktiv för skydd av djur under transport. Dessa ändringar var tänkta att hjälpa till att sätta stopp för det lidande som de långa djurtransporterna medför. Organisationen Compassion in World Farming, CIWF, som har producerat , avslöjar hur brutalt hanteringen av djur sker under transporterna, samt hur EU:s gemensamma regler åsidosätts. har infört reglerna i EU:s transportdirektiv i den nationella lagstiftningen. I vissa delar innebär de ett förbättrat skydd vad gäller begränsningar för hur länge djur får transporteras, krav på färdplaner för transporter som varar än och veterinärbesiktning innan djur transporteras utanför . Direktivet är ett s.k. harmoniseringsdirektiv vilket innebär att länderna inte får ha nationella särregler. Avser jordbruksministern vidta åtgärder för att komma till rätta med de missförhållanden som råder vid transport av djur i och enskilda länders möjlighet att införa strängare regler?