frs · GO12155 · 2000-11-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:155 om barn på institutioner har frågat mig om vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för att följa upp de omhändertagna barnens och ungdomarnas situation. Precis som säger har antalet barn och ungdomar som får vård utanför det egna hemmet med stöd av socialtjänstlagen eller lagen om vård av unga ökat . Studier visar också att det är vård på privata hem för vård och boende som ökat mest på bekostnad av familjehemmen även om den klart vanligaste placeringsformen, särskilt för yngre barn, är i familjehem. Man ska dock komma ihåg att de flesta hem för vård och boende utgörs av små enheter med familjelik karaktär. De större institutionerna utgörs dels av utredningshem, där barnet ofta placeras tillsammans med föräldrarna under en utredningstid, och dels av de enskilda ungdomshemmen som drivs av . Att placera ett barn i vård utanför det egna hemmet är en svår och grannlaga uppgift. Många olika faktorer samspelar. En faktor som jag tror kommit att spela en allt större roll är den ökade kunskapen om hänsyn till barnets behov. Detta kan leda till svåra överväganden kring vilken kompetens som krävs hos de som ska vårda barnet. De värden som finns i en hemlik miljö måste ibland ställas mot behov av professionell kompetens. Det gör att det kan bli svårare att rekrytera familjehem med en viss kompetens. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att närmare kunna följa upp de omhändertagna barnens och ungdomarnas situation. Bl.a. har fått i uppdrag att förbättra statistiken över insatser för barn och ungdomar så att vi bättre ska kunna följa utvecklingen och fördjupa vår kunskap om deras situation . Även om det kommit en del forskning så behöver vi både förbättra och utöka det underlag som finns för att kunna bedöma vårdens effekter och om det är rätt barn som placeras utanför det egna hemmet. Inom fortsätter också arbetet med att i samarbete med ett antal kommuner förbättra familjehemsvården inom ramen för projektet behov i centrum. har dessutom fått i uppdrag att ta ett samlat grepp kring kunskapsutvecklingen inom . Resultatet av detta uppdrag redovisas . Som jag ser det hänger nämligen mycket av vår bristande kunskap på detta område ihop med det allmänna kunskapsläget inom . Det handlar bl.a. om att skapa en enhetlig terminologi och att öka ett systematiskt kunskapssamlande. arbetsområde är komplicerat med många faktorer som påverkar t.ex. effekten av en viss insats. Därför behöver vi bättre kunskap för att kunna bedöma utvecklingen för omhändertagna barn och ungdomar, den statistik som förts på området räcker inte. Regeringen har prioriterat detta område och anslagit till nationellt stöd för kunskapsutveckling inom . En särskild utredning har också sett över lagen om vård av unga i syfte att stärka barnperspektivet och barnets rättigheter i lagen. Dessutom ingick i uppdraget att se över situationen för barn som vistas i familjehem . Denna utredning har lämnat sitt betänkande vilket är ute på remiss. När det gäller de barn och ungdomar som vårdas på institutioner som drivs av är vår kunskap betydligt större då regeringen alltsedan övertagandet av detta vårdansvar betonat vikten av att nära kunna följa utvecklingen för de mest utsatta barnen och ungdomarna. Regeringen följer således utvecklingen av omhändertagna barn och ungdomar och har tagit initiativ för att flytta fram positionerna så att vår kunskap ska kunna bli ännu bättre.