ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121229 · 2000-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1229 om Opus Dei har frågat mig om regeringen vidtagit några åtgärder för att stoppa att allmänna medel går till Opus Dei. Målet för statens stöd till trossamfunden är att bidra till att skapa förutsättningar för samfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Beslut om vilka samfund som ska vara bidragsberättigade fattas av regeringen. Enligt förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund är Romersk-Katolska kyrkan i ett av tjugotalet trossamfund, samverkansorgan och församlingar inom dessa, som är berättigade till bidrag. Stödet lämnas i form av organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. Fördelning av statsbidraget i det enskilda fallet prövas och hanteras av till trossamfund (SST). Statsbidrag får, enligt lagen om stöd till trossamfund, endast lämnas till ett trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på, och är stabilt och har egen livskraft. Det förstnämnda kravet innebär bl.a. att trossamfundet ska motverka rasism och andra typer av diskriminering samt våld och brutalitet. Här ingår också att samfundet ska verka för att utveckla förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män samt att dess medlemmar och betjänande vägleds av etiska principer som är förenliga med samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Även om regeringen varken kan eller bör detaljstyra hur bidraget används är det viktigt att dess användning följs upp och att målsättningen med det statliga stödet uppfylls. Detta gäller för bidraget till likväl som till övriga bidragsberättigade samfund. I första hand är det SST som följer upp och granskar användningen av bidragsmedlen. SST kan besluta att inte betala ut ett beviljat bidrag om tveksamhet råder beträffande lämnade uppgifter. Myndigheten kan också besluta att ett bidrag ska betalas tillbaka, t.ex. om det inte används för det ändamål det beviljats för eller om ett trossamfund underlåtit att lämna tillräcklig redovisning till SST.
frs · GN121230 · 2000-08-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1230 om danskt skeppsregister har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att svenska rederier ska kunna konkurrera under rättvisa förhållanden med danska rederier på färjelinjer mellan och . Frågan har ställts med hänvisning till det danska beslutet om att öppna andraregistret (danskt internationellt skeppsregister) för färjor. Detta medför att de som arbetar på danska färjor inte behöver betala inkomstskatt, vilket sänker de danska rederiernas lönekostnader. Jag har svarat på tre riksdagsfrågor om färjenäringen. Jag har i dessa redovisat att jag anser att den svenska färjenäringens konkurrenssituation är mycket bekymmersam samt hänvisat till att det inom påbörjats ett beredningsarbete för att utvärdera det nuvarande rederistödet, som löper ut vid utgången av . Frågan om stöd till färjorna är en av de frågor som kommer att behandlas i början av detta arbete och ett underlag i denna del beräknas vara klart . Som jag redovisat i tidigare svar avser jag att avvakta den beredning av frågan som pågår inom . Därefter kommer jag att ta ställning till vilka åtgärder som kan vidtas med anledning av den uppkomna situationen.
frs · GN121231 · 2000-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1231 om snabbfärja till har frågat mig om ambitionen med höghastighetsfärja till året runt kvarstår. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen för att höghastighetsfärjan fyllde ett resbehov även under lågsäsong. Därför föreslog regeringen en budgetram för Rikstrafikens trafikupphandlingar som möjliggjorde trafik med höghastighetsfärjan även . Eftersom arbetet med budgeten för fortfarande pågår, är det för tidigt att ge några definitiva besked om verksamheter , vilket naturligtvis är medveten om. Jag kan därför bara konstatera att jag inte ser någon anledning att ha en lägre ambitionsnivå vad gäller Gotlandstrafiken för . Man ska också vara medveten om att det, efter att ramanslaget fastställts, ankommer på Rikstrafiken att slutligt bedöma behov och möjligheter för trafikens omfattning 2001.
frs · GN121232 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1232 om energistöd till alternativa drivmedel har frågat mig vad jag tänker göra för att främja ny teknik för framställning av alternativa drivmedel. Den svenska energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Transportsektorn är en viktig del av energisystemet, och står för en väsentlig del av koldioxidutsläpp. Utvecklingen av alternativa drivmedel kan bidra till att minska klimatpåverkande utsläpp. En förutsättning för en framgångsrik introduktion av alternativa drivmedel i större skala är att minska produktionskostnaderna så att de blir konkurrenskraftiga i jämförelse med fossila bränslen. Regeringens stöd är därför främst inriktat på forskning och utvecklingsinsatser med syfte att sänka kostnader. Regeringen har även gett i uppgift att följa upp och utvärdera pågående pilotprojekt särskilt vad gäller kostnadsutveckling och miljöaspekter. Kunskapen om hur man framställer etanol av socker- eller stärkelsehaltiga råvaror är, som frågeställaren anför, känd och kommersiell teknik. Det finns dock ett stort intresse för att framställa etanol även från cellulosahaltiga råvaror, som t.ex. skogsråvara eller restprodukter från lantbruket. På detta område finns fortfarande ett utvecklingsbehov, men förhoppningen är att nya processer ska kunna utvecklas som blir både billigare och mer effektiva än framställningen av etanol från spannmål. beslutade om ett program för omställning och utveckling av energisystemet (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Programmets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Som en del av energipolitiska program tillskapades ett särskilt program för utveckling av ny teknik för etanolproduktion från skogsråvara. Målet är att före programperiodens slut demonstrera etanolframställning från cellulosaråvara i pilotskala. Inom det energipolitiska programmet genomförs också forsknings- och utvecklingsinsatser kring andra alternativa drivmedel. Regeringens målsättning är att ge stöd till flera olika former av forsknings- och utvecklingsprojekt parallellt, för att på så vis i ett senare skede kunna utvärdera vilka bränslen som blir gångbara . Ett långsiktigt mål för forsknings- och utvecklingsinsatserna är att alternativa drivmedel med liten inverkan på miljö och klimat ska kunna konkurrera med konventionella bränslen.
frs · GN121233 · 2000-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1233 om yrkesfiskets situation har frågat jordbruksministern på vilket sätt hon avser att föra frågan om det s.k. yrkesfiskaravdraget vidare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. känner redan till att beredning av ett förslag till yrkesfiskaravdrag pågår. Jag kan inte närmare ange när det kan läggas fram.
frs · GN121234 · 2000-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1234 om statlig hjälp vid översvämningar har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att hjälpa de kommuner som har drabbats av översvämningarna. För att kunna få en överblick av översvämningarna besökte jag de drabbade områdena . Förödelse av den art som har drabbat privat och offentlig egendom är vi i relativt förskonade ifrån. Kommuner i de drabbade områdena som är i behov av ekonomiskt stöd för att klara av sina åtaganden har möjlighet att ansöka om stöd. Regeringen har avsatt ca för detta ändamål. Regeringen kommer att pröva de ansökningar som kommer in. Detta är också något som jag har framfört genom medierna till de berörda kommunerna. Vad gäller ekonomisk ersättning till privatpersoner anser jag att detta inte är en fråga för regeringen utan mellan privatpersoner och deras försäkringsbolag.
frs · GN121236 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1236 om förberedelser inför +10 har frågat mig om regeringen avser att verka för att en parlamentarisk arbetsgrupp tillsätts inför Rio+10. Jag vill inledningsvis framhålla att regeringen fäster mycket stor vikt vid Rio+10-processen, som avses kulminera vid ett globalt toppmöte på högsta politiska nivå , dvs. efter och efter . är också starkt engagerat i de med Rioprocessen nära länkade förberedelserna inför femårsöversynen av Habitat i , som äger rum under det svenska ordförandeskapet i EU . Regeringen har mot denna bakgrund vid sitt sammanträde den 15juni 2000 beslutat tillkalla en nationalkommitté för att ytterligare förankra, samordna och utveckla arbetet med åtaganden inom Agenda21 och Habitatagendan. I uppdraget ingår bl.a. att lämna underlag till redovisningen till FN:s uppföljningsmöten 2001 och om . Kommittén är parlamentariskt sammansatt och jag har på regeringens uppdrag som ledamöter i kommittén förordnat representanter från samtliga riksdagspartier. Jag kommer också att förordna sakkunniga experter från berörda departement och tillkalla en särskild rådgivande expertgrupp.
frs · GN121237 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1237 om rehabiliteringsresurser har frågat mig om jag kommer att agera för att personalens kompetens och andra viktiga resurser vid rehabilitering och utredningar av bl.a. trafikskadade som finns vid ska tas till vara. Jag vill först säga att regeringen anger dels i instruktionen för , dels i förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten vissa grundläggande förutsättningar för organisation och verksamhet. Av nämnda regelverk framgår t.ex. att det ska finnas arbetsförmedlingar i länen och att arbetslivsinriktad rehabilitering ska tillhandahållas som ett arbetsmarknadspolitiskt program. Utöver vad som framgår av instruktionen bestämmer () sin egen organisation. I propositionen 1999/2000:98 Förnyad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt har regeringen tagit ställning till de förslag som AMS lämnat på uppdrag av regeringen beträffande den framtida organisationen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen och dess innehåll. Regeringen framhåller i propositionen att det är utomordentligt viktigt att särskilda resurser för olika funktionshinder inom ramen för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen säkerställs. Av propositionen framgår också att regeringen kommer att ge AMS i uppdrag att redovisa: i vilken omfattning tjänsteutbud och personalresurser finns tillgängliga för arbetssökande med behov av arbetslivsinriktad rehabilitering, omfattningen av servicen och de särskilda resurserna inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen samt insatser för kompetens- och metodutveckling inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen på olika nivåer inom AMS verksamhet. Dessa uppdrag är inskrivna som ett redovisningsuppdrag i regleringsbrevet för för . Min avsikt därmed är dels att kontinuerligt följa utvecklingen av verksamheten och dels att göra tydligt att detta är ett mycket viktigt ansvarsområde som AMS har att förvalta. Hur de riksomfattande, särskilda resurser för rörelsehindrade som funnits vid t.ex. i har tagits till vara kommer att framgå av AMS återrapportering.
frs · GN121238 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1238 om kustsjöfarten har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder för att den svenska kustflottan ska kunna fortsätta att verka under svensk flagg. Frågan har ställts då det enligt frågeställaren blivit alltför höga lots- och farledsavgifter för vissa redare, bl.a. vid transporter till och från . påpekar också att och underlättar för sina inhemska handelsflottor genom skattelättnader och att det i sin tur kan försvåra förutsättningarna för att behålla kustsjöfarten under svensk flagg. Till att börja med vill jag säga att det är riktigt att EU:s transportministrar uttalat att kustsjöfarten inom unionen ska främjas med olika åtgärder då den, bl.a., är kostnadseffektiv och miljövänlig. Regeringen delar denna uppfattning. När det gäller lotsavgiften baseras den på principen om full kostnadstäckning. Under en lång följd av år har dock kostnadstäckningsgraden för lotsningsverksamheten varit . Det är anledningen till att ansett sig nödgade att höja lotsavgifterna med och även införa en tidsbaserad lotstaxa från den 1juli för att på så sätt förbättra överensstämmelsen mellan tillhandahållen service och debiterad lotsningsavgift. Det nya systemet innebär markant höjda avgifter för viss trafik såsom Vänersjöfarten och för att lindra konsekvenserna av det nya systemet utgår en generell rabatt på för denna trafik. Det har även kommit till min kännedom att frågan om lotsavgiftens storlek för fartyg i Vänertrafik är föremål för vidare handläggning på . Jag vill också påpeka att möjligheterna att söka dispens från lotstvånget har ökat från den 1juli då även godkända kunskaper i engelska utgör grund för lotsbefrielse. Beträffande frågan om farledsavgifter genomfördes den 1januari 1998 en anpassning till som i korthet innebar att avgifterna för inrikes och transoceana sjötransporter likställdes med vad som gäller för utrikes sjötransporter. införde en miljödifferentiering av farledsavgiftssystemet vilket inneburit en kraftig reducering av svavel- och kväveoxidutsläppen. Då frågeställaren specifikt nämner Vänertrafiken kan jag bara konstatera att då det finns en konkurrenssituation gentemot transporter på land i har den inrikes trafiken mellan och , efter överläggningar med kommissionen, helt befriats från farledsavgifter. Frågor om sjöfartens avgiftssystem och om lotsning behandlas också av Godstransportdelegationen, med representanter från varuägare, transportföretag och statliga myndigheter. Delegationen kommer att presentera en samlad godstransportstrategi . sista fråga handlar om det statliga rederistödet. pågår nu ett beredningsarbete för att utvärdera det nuvarande rederistödet som löper ut vid utgången av . Jag ämnar därför inte vidta några åtgärder för tillfället utan avvaktar beredningens arbete. Avslutningsvis vill jag säga att jag inte delar negativa syn på förutsättningarna för den svenska kustsjöfarten. Regeringen kommer även i fortsättningen att värna den svenska sjöfartsnäringen och säkerställa att näringen även kan fortsätta att både utvecklas och verka i en positiv riktning.
frs · GN121239 · 2000-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1239 om effekterna av översvämningarna i södra har, mot bakgrund av översvämningarna i södra , frågat försvarsministern om vilka initiativ som staten avser att vidta för att medverka till att hålla de drabbade kommunerna ekonomiskt skadeslösa. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt 37 § räddningstjänstlagen (1986:1102) har en kommun rätt till ersättning av staten vid en räddningstjänstinsats som medfört betydande kostnader. Denna ersättning kan kommunen ansöka om hos . har ett årligt anslag på för detta ändamål. Dessutom disponerar till förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Många kommuner i de drabbade områdena har en ansträngd ekonomisk situation. Flera kommuner hade redan innan översvämningarna inträffade ansökt om statligt stöd, och dessa ansökningar har behandlats av delegationen för stöd till vissa kommuner och landsting med svårigheter att klara balanskravet (Kommundelegationen). Delegationen överlämnade sin slutrapport till regeringen. Delegationens förslag kommer att beredas i innan regeringen fattar beslut. Regeringen avsätter nu som stöd till de kommuner som drabbats av översvämningarna. För att få ekonomisk ersättning ska kommunerna ansöka om ersättning hos regeringen och därefter sker en prövning av ersättningskraven.
frs · GN121240 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1240 om bandvagnar till kommunernas räddningsstationer har frågat mig om inte Försvarsmaktens överblivna försvarsmateriel, i detta fall bandvagnar, skulle kunna överlämnas till kommunernas räddningstjänst. Försvarsmakten får enligt förordningen (2000:278) om gåvor och överföringar av överskottsmateriel hos Försvarsmakten överlåta viss överskottsmateriel till annan statlig förvaltningsmyndighet under regeringen, till frivilligorganisationer samt till biståndsorganisationer i samband med internationellt humanitärt bistånd. I sistnämnda fallet ska Försvarsmakten samråda med Sida. Försvarsmakten ges dock inte i förordningen bemyndigande att överlåta materiel till landsting och kommuner. Bestämmelserna gäller inte för krigsmateriel enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Bandvagnar klassas som övrig krigsmateriel och omfattas därför inte av förordningen. Regeringen beslutade den 31maj 2000 att Försvarsmakten ska kunna överföra bandvagn 206 till , och . Någon möjlighet att överlåta bandvagnar till kommunerna infördes dock inte. Det har förekommit att Försvarsmakten har lånat ut och hos kommunerna placerat bandvagnar för användning i räddningsinsatser som beordras av räddningsledare i enlighet med räddningstjänstlagen (1986:1102). Bandvagnar har visat sig göra stor nytta vid vissa slag av större räddningstjänstinsatser. Det kan därför finnas skäl att låta pröva om det är kostnadseffektivt och på andra sätt lämpligt att, kanske på ett sätt som liknar regionala förråd av bl.a. miljöskyddsutrustning, ställa upp ett antal bandvagnar på olika platser i landet.
frs · GN121241 · 2000-08-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1241 om regeringens planering inför /01 har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förbättra överensstämmandet mellan regeringens planering för avlämnande av propositioner och den faktiska tidpunkten för avlämnandet. görs det fortlöpande stora ansträngningar för att planera verksamheten och att utveckla den interna styrnings- och planeringsprocessen. Detta gäller såväl arbetet med propositioner som övrig verksamhet. Ambitionen är självfallet att så noga som möjligt följa den plan för avlämnandet av propositioner som tillställs . I detta syfte diskuteras fortlöpande dessa frågor mellan Statsrådsberedningen och departementen. Företrädare för träffar också regelbundet företrädare för för att diskutera bl.a. planeringen av propositionsavlämnandet. Kontakter hålls självfallet även mellan respektive fackdepartement och riksdagsutskott för att diskutera och informera om tidpunkter för avlämnandet av propositioner. Trots dessa ansträngningar kan man konstatera att det finns en del brister i propositionsavlämnandet. Detta beror bl.a. på att arbetet i ofta är svårplanerat. Detta i sin tur hänger samman med det faktum att arbetet i till stor del är styrt av oförutsedda händelser i vår omvärld. Men ambitionen från regeringens och sida är att liksom aktivt arbeta för en god propositionsplanering.
frs · GN121242 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1242 om underhåll av vägnätet har frågat mig vad jag avser göra för att Bergslagen ska få ett trafiksäkrare och bättre vägnät. Bakgrunden till fråga är att missnöjet runtom i landet ökar gällande underhållet av vägnätet och egna undersökningar visar att andelen privatbilister och yrkestrafikanter som inte är nöjda med underhållet av de statliga vägarna ökar. I Bergslagen är vägarna så dåliga att transporterna inte når fram , ibland inte kommer fram alls och privatbilister får sina bilar sönderkörda på grund av dåliga vägar och dåligt vägnät. Jag delar uppfattning att vägunderhållet i landet behöver förbättras. Därför har efter regeringens förslag i den senaste budgetpropositionen anslagsposten till vägunderhåll ökats till en nivå som motsvarar vad som är angivet i den nationella väghållningsplanen. I årets ekonomiska vårpropositionen redovisar även regeringen att den avser att skapa förutsättningar för bl.a. ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Det är dock inte bara vägunderhållet som påverkar trafiksäkerheten. Därför har regeringen även gjort en omprioritering i den nuvarande nationella väghållningsplanen för att tidigarelägga alla vägprojekt som har särskilt trafiksäkerhetshöjande effekter. I syfte att ytterligare åstadkomma en förbättring av trafiksäkerheten har regeringen dessutom omfördelat , från anslag för administration och sektorsuppgifter, till ytterligare trafiksäkerhetsförbättringar.
frs · GN121243 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1243 om bilskrotningspremien har frågat om näringsministern avser verka för en höjd bilskrotningspremie . Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att det ankommer på mig att svara på frågan. Först och främst vill jag poängtera att det är straffbart att överge bilar i naturen. Förbudet i mot att skräpa ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till gäller även för den som överger bilvrak. Vad gäller frågan om höjd skrotningspremie har jag besvarat denna vid tidigare tillfällen, bl.a. i interpellationsdebatten den 28april 2000. Jag tycker att det är viktigt att skrotbilar tas om hand på ett från miljösynpunkt riktigt sätt. , som haft i uppdrag att se över Bilskrotningsfonden, föreslår i sin rapport bl.a. att skrotningspremien ska höjas. Rapporten har remissbehandlats. Verkets förslag kommer att beredas vidare tillsammans med förslag från som också berör bilskrotningslagstiftningen. Avsikten är att regeringen ska ta ställning till huvuddelen av förslagen i samband med att ett nytt EG-direktiv om uttjänta bilar ska införlivas i svensk rätt. En proposition om detta är planerad .
frs · GN121244 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1244 om mellan och har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att mellan och ska förbättras enligt nu liggande planering och inte skjutas ytterligare framåt i tiden. Anslagsnivån till nybyggnation av väg ligger lägre än genomsnittet i den nationella planen för vägtransportsystemet och de regionala planerna för transportinfrastruktur. Som en följd av detta räknar med att utbyggnaden av mellan och blir försenad i förhållande till vad som finns angivet i länsplanen för regional transportinfrastruktur för . Regeringen har ekonomiska vårproposition meddelat att vissa planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer att genomföras under perioden 2001@2003 men att en fortsatt god vägstandard ska upprätthållas vad gäller drift- och underhållsinsatser på vägarna. Regeringen avser också att skapa förutsättningar för bl.a. ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. pågår regeringens arbete med budgeten för . Inom ramen för detta arbete övervägs vilka resurser som ska avsättas för investeringar, drift och underhåll av vägnätet.
frs · GN121245 · 2000-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1245 om typgodkända fordon har frågat vad jag avser att göra för att leva upp till intentioner när det gäller typgodkännandedirektivet för två- och trehjuliga motorfordon. Bakgrunden till frågan är införandet av ett gemensamt typgodkännandesystem för två- eller trehjuliga fordon inom EU och de övergångstider som ska gälla för de nationellt typgodkända fordonen. Typgodkännandedirektivet medger övergångstid för nationellt typgodkända fordon från den 17juni 1999. Jämfört med de regelverk som gäller för andra fordonsgrupper innebär detta att skärpta krav kan skjutas upp ovanligt . valde övergångstid eftersom uppfattningen tidigare var att de gemensamt typgodkända fordonen snabbt skulle överta marknaden, vilket skulle ge bl.a. lägre avgasutsläpp från nya motorcyklar och mopeder. Det har emellertid visat sig att tillverkarna behöver längre tekniska och administrativa ledtider för att utveckla dessa fordon. Det finns därför goda skäl att anta att de olägenheter som tar upp kommer att drabba konsumenterna och handeln. För att undvika de påtalade problemen har jag därför för avsikt att föreslå regeringen att förlänga giltighetstiden för de nationellt typgodkända fordonen till den 17juni 2003. Då EU:s avgaskrav för motorcyklar ses över avser dock att verka för att genomförandetiderna blir väsentligt kortare.