ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12466 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:466 om polisen i de har frågat om jag är beredd att inrätta en speciell pott för polisens olika uppgifter i samband med stora arrangemang i . de konstaterar i sin fråga att i egenskap av huvudstad är en självklar plats för bl.a. statsbesök och stora internationella konferenser, som av säkerhetsskäl kräver omfattande polisinsatser. För att i inte ska drabbas negativt av detta i ekonomiskt hänseende, anser de att det vore naturligt med en speciell pott för arrangemang i huvudstaden, om arrangemangen tillkommit genom politiska beslut av regeringen. Även om är den stad i som oftast får stå som värd för större arrangemang av nationell eller internationell betydelse, där säkerhetsaspekten påkallar en omfattande och kostsam polisiär närvaro, är det långt ifrån ovanligt med eller som alternativa värdstäder vid stora tilldragelser. Som jag upplyst om i tidigare frågesvar till är det som fördelar polisväsendets resurser mellan landets polismyndigheter. Styrelsen håller med ledningen för varje polismyndighet en budgetdialog om medelsramarna för och en resultatdialog om verksamheten under föregående år. Dialogerna har visat sig tjäna ett gott syfte, bl.a. just när det gäller att fördela resurserna på ett sätt som säkerställer en rationell polisverksamhet i hela landet. Det faktum att landets tre största städer och deras respektive polismyndigheter har extraordinära kostnader för evenemang av betydande storlek är exempel på faktorer som tar hänsyn till vid medelstilldelningen till polismyndigheterna. De tre storstadsmyndigheterna har som en följd av bl.a. detta en högre anslagstilldelning per innevånare än övriga polismyndigheter. Inom polisväsendet är länspolismästarna överens med om att medel för särskilda händelser inte bör avsättas på central nivå. Den modell som tillämpas innebär att polismyndigheten har möjlighet att i budgetdialogerna med ta upp sina kostnader för särskilda händelser. Hur modellen kan vidareutvecklas diskuteras fortlöpande inom polisväsendet, där frågan hör hemma.
frs · GN12467 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:467 om svenska STASI-spioner har frågat statsminister om han kommer att vidta åtgärder för att svenskars medverkan i spioneri klarläggs och redovisas. Frågan har överlämnats till mig, eftersom den berör mitt ansvarsområde. Bakgrunden till fråga är att man i vid utredningar funnit omkring 50 personer som misstänks ha haft samröre med . Jag besvarade så sent som den 18januari en interpellation från partikamrat, , om samma sak. Jag förklarade i mitt interpellationssvar att jag inhämtat att Säkerhetspolisen också efter fortsatt att undersöka verksamhet i den mån den riktade sig mot . Jag förklarade också att Säkerhetspolisen efter det att muren föll och arkiven öppnades gjort stora ansträngningar för att få fram material som kan vara intressant för svenskt vidkommande. Att så är fallet är ingen hemlighet. Redan i öppna verksamhetsberättelse för /95 talas om arbete angående f.d. östtyska agenter. Där framgår att förhör och samtal hållits med identifierade agenter. Säkerhetspolisen har vid sina efterforskningar bearbetat ett tjugotal ärenden som betraktats som intressanta. I några fall har förundersökningar inletts. Dessa har dock lagts ned med motiveringen att brott inte kunnat styrkas eller att misstänkta brott varit preskriberade. Allt som kan göras för att hitta intressanta uppgifter är ännu inte gjort och Säkerhetspolisen fortsätter därför sitt arbete. Regeringen har en fortlöpande dialog med Säkerhetspolisen om hur regeringen på bästa sätt kan stödja detta arbete.
frs · GN12468 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:468 om förtydligande av socialtjänstlagen har frågat på vilket sätt regeringen avser att förtydliga informationen till socialnämnden om ändringen av 22§ socialtjänstlagen gällande placering av barn i släkt- och närståendehem. har i uppdrag att följa hur ändringarna i socialtjänstlagen den 1januari 1998 slagit igenom. En första rapport har lämnats . Av rapporten framgår att ändringen i 22§SoL för många kommuner ligger väl i linje med det nätverksorienterade synsätt de har i sitt arbete med barn och familjer. Det har skett ett perspektivskifte och det har blivit mer vanligt att se och ta till vara den positiva betydelse som släkt och nätverk har för barn. Ett antal kommuner har tillfrågats om andelen släktingplaceringar och närståendeplaceringar under åren 1995@1998. När det gäller placeringar hos släktingar har de utgjort en knapp femtedel av familjehemsplaceringarna. Däremot ökade placeringar hos närstående mellan och från . I nästan alla tillfrågade kommuner övervägs alltid om en placering kan göras hos släktingar eller andra närstående och detta skedde i stor utsträckning redan före lagändringen. fortsätter uppföljningen och kommer att lämna en slutrapport /2001. är det för tidigt att uttala sig i den här frågan.
frs · GN12469 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:469 om föräldrastödjande verksamhet har frågat socialministern om han ämnar vidta åtgärder för föräldrastödjande med utgångspunkt från förslagen i betänkandet Stöd i föräldraskapet från föräldrautbildningsutredningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar åsikt att det är viktigt att ge föräldrar stöd i deras föräldraskap. Betänkandet Stöd i föräldraskapet (SOU 1997:161) har blivit mycket läst och väl emottaget bland dem som arbetar med föräldrastödjande verksamheter på det lokala planet. Det har där tjänat som inspirationskälla. Betänkandet innehåller beskrivningar av arbetssätt och metoder som är direkt användbara i praktiskt arbete. Däremot innehåller betänkandet inte några lagförslag eller liknande som fordrar beslut av . Jag avser att redovisa betänkandet och vad som bör följa av det som en del i den skrivelse om barnfrågor som regeringen kommer att lämna under vårriksdagen.
frs · GN12470 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:470 om kommersiell sexuell exploatering av barn har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att revidera handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Jag håller med om att det är viktigt att revidera den svenska handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Jag har för avsikt att se över den inför den uppföljningskonferens som diskuteras mellan de berörda länderna.
frs · GN12471 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:471 om assistansersättning för äldre har frågat hur regeringen avser att möta behoven hos den grupp som har assistansersättning men hinner fylla innan reformen genomförs. Jag förstår av brev och telefonsamtal till att det är många, som har assistansersättning och som har fyllt eller snart ska fylla , som är oroliga för vilket stöd de ska få efter 65-årsdagen. Regeringen avser att återkomma med förslag som innebär att personer som beviljats assistansersättning ska få behålla denna ersättning även efter att de fyllt . Frågan bereds inom . Behovet av övergångslösningar för dem som hunnit fylla sedan assistansersättningen infördes är en av de frågor som behandlas i samband med denna beredning.
frs · GN12472 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:472 om översyn av underhållsstöd har frågat mig om jag har för avsikt att innefatta underhållsstödet, och särskilt marginaleffekter för underhållsskyldiga flerbarnsföräldrar, i översynen av de familjepolitiska stöden. Jag vill börja med att erinra om de resonemang som fördes i propositionen (1998/99:78) om förändrade regler för beräkning av återbetalningsskyldighet för underhållsstöd. "Ett av statens mål för underhållsstödet är att det skall återbetalas av den bidragsskyldige så långt det är möjligt. Att föräldern så långt möjligt ska bidra till sina barns försörjning gäller sammanboende föräldrar och bör också gälla särlevande föräldrar. I vissa fall, t.ex. vid studier, arbetslöshet eller långvarig sjukdom, kan en förälder sakna ekonomiska möjligheter att fullfölja sitt betalningsansvar gentemot staten. Staten medger i sådana fall att en bidragsskyldig kan få en viss subvention. Regeringen anser mot bakgrund av det förda resonemanget att metoden med procentberäkning av återbetalningsbelopp i första hand skall ses som en subvention på återbetalning av underhållsstödet för bidragsskyldiga med låg betalningsförmåga. kan procentberäkningen ses som en marginaleffekt. Denna kan dock betraktas som försvarbar i detta sammanhang. Det går inte att konstruera ett system som syftar till att även föräldrar med lägre inkomster skall ta ett större ekonomiskt ansvar för sina barn, utan att det uppstår vissa marginaleffekter." Jag har för avsikt att tillsätta den översyn som hänvisar till. En särskild utredare ska analysera barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer och förutsättningslöst pröva möjligheterna och förutsättningarna för att inom ramen för den generella välfärdspolitiken förändra och modernisera stödsystemen. Systemen ska på ett effektivt sätt bidra till att skapa goda ekonomiska förutsättningar för barnfamiljerna och förstärka föräldrarnas förankring på arbetsmarknaden. En av de centrala uppgifterna kommer att vara att analysera träffsäkerhet och marginaleffekter och den effekt systemen har på arbetskraftsutbudet. Särskild vikt ska också läggas vid att analysera ensamföräldrarnas ekonomiska situation. Analysen ska avse både vårdnadshavare och bidragsskyldiga föräldrar.
frs · GN12473 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:473 om riksväg40 mellan och har frågat mig om när regeringen avser att fatta beslut om en utbyggnad av riksväg40 mellan och . pågår inom beredning av en proposition om inriktning av åtgärder i transportinfrastrukturen åren 2002@2011. Det är regeringens avsikt att lägga fram nämnda proposition för . Efter riksdagsbehandlingen kommer trafikverken och länen att ges i uppdrag att utarbeta investeringsplaner för kommande tioårsperiod. Frågan om alternativ finansiering med s.k. PPP-modell (public-private partnership) utreds inom . Arbetet siktar till att klargöra vilka för- respektive nackdelar som sådana finansieringsupplägg kan innebära. Mot bakgrund av vad jag ovan sagt är det inte möjligt för mig att nu kommentera frågan.
frs · GN12474 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:474 om bilskrotningspremien har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att bilvrak inte lämnas på vägarna. Regeringen beslutade den 23juni 1999 att ge i uppdrag att belysa den statligt administrerade bilskrotningsfonden. I uppdraget ingick bl.a. att se över nivåerna på och avgifter med hänsyn till premiens ursprungliga syfte; att fungera som incitament till att lämna den uttjänta bilen till en auktoriserad bilskrot i stället för att överge den i naturen. presenterade sitt uppdrag till regeringen den 30december 1999 i rapporten @ en översyn (ESV 2000:1). I rapporten lämnas förslag till höjda nivåer på avgifter och samt förslag till hantering och användningsområde för fonden . Rapporten remitterades till berörda samhällsaktörer och svaren ska vara inne . Vidare har vi, som bekant, sedan den 1januari 1998 en förordning om producentansvar för bilar. Förordningen innebär att producenterna fr.o.m. den 1januari 1998 är skyldiga att för skrotning ta emot uttjänta bilar som producenterna tillverkat eller fört in i . Producenterna ska utan ersättning ta emot en uttjänt bil som registrerats efter den 31december 1997. Producenterna ska underlätta för dem som vill lämna bilar till dem och se till att bilen blir omhändertagen för skrotning. Jag tycker det är viktigt att skrotbilar tas om hand på ett från miljösynpunkt riktigt sätt. Vi kommer att bereda förslagen i .
frs · GN12475 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:475 om TV-licens har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att inte samtliga hushåll nås av sändningar via det markbundna nätet. Enligt sändningstillstånd ska sändningarna via marknätet nå minst 99,av den bofasta befolkningen. Som påpekar så finns det de som inte nås av sändningar via det markbundna nätet. sänder till den svenska publiken också digitalt via satellit. Med parabolmottagare är det således möjligt att se sändningarna från även för dem som inte nås av marknätet. Även om det innebär en merkostnad för den enskilde så är det en klar förbättring av möjligheterna att se public service-TV. En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att lägga fram ett brett underlag inför beredningen av de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod (dir. 1999:74). Jag är inte beredd att uttala mig om den framtida konstruktionen av TV-avgiftssystemet innan utredningen har lagt fram sitt förslag.
frs · GN12476 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:476 om försäkringskassorna och förebyggande hälsovård har med anledning av den ökade sjukfrånvaron frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förstärka försäkringskassornas möjligheter att uppfylla sina krav och målsättningar på den förebyggande verksamheten av ohälsa. Som säkert känner till pågår två stora utredningar som på olika sätt behandlar den förebyggande verksamheten @ dels Utredningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (S1999:08) som ska presentera sitt huvudbetänkande den 1juli , dels Utredningen om sjukförsäkringen (S1999:11) som ska presentera sitt huvudbetänkande den 1december . Eftersom ohälsan i samhället främst genereras av arbetslivet belyser utredningarna inte enbart eller andra offentliga aktörers ansvar och arbete med förebyggande åtgärder utan även arbetsgivarens roll i sammanhanget. När regeringen via dessa utredningar har fått underlag till åtgärder som innebär att det förebyggande arbetet mot ohälsa i såväl arbetslivet som andra områden i samhället stimuleras och effektiviseras @ ämnar regeringen att återkomma till i frågan.
frs · GN12477 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:477 om restaurangmomsen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få en rättvis konkurrenssituation för restaurangnäringen. Frågan har ställts mot bakgrund av att tillämpar olika momsskattesatser på livsmedel och restaurangtjänster. påtalar att beslutat att sänka restaurangmomsen. Det är riktigt som uppger att motioner angående sänkt restaurangmoms har besvarats genom hänvisning till att inte medger detta. Någon förändring i det avseendet har inte skett. Rådet har tillåtit flera medlemsstater att på försök sänka momsen inom vissa områden, som ett led i EG:s sysselsättningspolitik. Det är att notera att restaurangtjänster inte omfattas av försöket. Det undantag från kravet på normalbeskattning av restaurangtjänster som fått tillåtelse att ha är inte kopplat till den inledda försöksverksamheten. ges en rätt att återinföra en ordning som redan tidigare tillämpats.
frs · GN12478 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:478 om ett nytt energiskattesystem har frågat mig om de fortsatta skattesamtalen mellan samtliga partier om energiskatterna är avslutade eller om de ska ske parallellt med den senast tillskapade samtalsgruppen med representanter för Socialdemokraterna, . Skattesamtalen för samtliga politiska partier är ingalunda avslutade. En särskild grupp med företrädare för regeringen, och har visserligen tillsatts och avsikten är att inom den gruppen diskutera bl.a. hur den viktiga frågan om grön skatteväxling ska hanteras. Regeringens skattesamtal med övriga politiska partier bör ses fristående från den tillskapade samtalsgruppen med v och mp. Det pågår inom ett arbete med att skapa ett nytt energiskattesystem. Jag har för avsikt att kalla samtliga politiska partier till fortsatta skattesamtal om energiskattefrågorna när det arbetet har nått så långt att jag kan lämna över underlag för konkreta diskussioner i dessa frågor.
frs · GN12479 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:479 om förstärkt anställningsstöd frågar om jag avser att möjliggöra kvalificering till arbetslöshetsersättning för den som haft ett arbete med förstärkt anställningsstöd. anser att detta stöd är mer långvarigt och därför skiljer sig från andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag vill först göra klart att arbete med förstärkt anställningsstöd återkvalificerar till arbetslöshetsersättning. Den som varit etablerad på arbetsmarknaden, fått arbetslöshetsersättning och blivit långtidsarbetslös kan efter arbete med förstärkt anställningsstöd åberopa detta arbete för en ny period med arbetslöshetsersättning. Fr.o.m. den 1januari 1996 gäller att vissa arbeten som erbjuds den arbetslöse som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd inte kvalificerar till en första period med arbetslöshetsersättning. Regeringen anförde i proposition 1995/96:25 att den finner det rimligt att för att få arbetslöshetsersättning första gången ska sökanden ha varit etablerad på arbetsmarknaden. Regeringen anser att även arbeten med det förstärkta anställningsstödet bör höra till den grupp arbeten som inte kvalificerar till en första ersättningsperiod. De långtidsarbetslösa är en prioriterad grupp på arbetsförmedlingen och kan erbjudas såväl arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik, anställningsstöd som förstärkt anställningsstöd. Samtliga dessa åtgärder har till syfte att underlätta för den arbetssökande att etablera sig på den reguljära arbetsmarknaden. Jag anser inte att det bör göras någon åtskillnad mellan dessa åtgärder vad gäller rätt till en första ersättningsperiod med arbetslöshetsersättning. Mot denna bakgrund finner jag inte någon anledning att från regeringens sida vidta några åtgärder med anledning av frågan. Jag kommer dock noga att följa utvecklingen.
frs · GN12480 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:480 om ökad alkohol- och tobakskonsumtion Skånberg har frågat mig om hur jag ämnar att agera inom regeringen för att den ökade alkohol- och tobakskonsumtionen ska påverka det pågående budgetarbetet. Arbetet med den ekonomiska vårpropositionen har precis påbörjats inom . kommer regeringsöverläggningar att inledas i syfte att göra prioriteringar mellan olika områden. Min allmänna inriktning är att förebyggande insatser för att främja folkhälsan och därmed minska konsumtionen av alkohol och tobak även fortsättningsvis ska ha hög prioritet i regeringens arbete. Det gäller både i budgetarbetet och i andra relevanta sammanhang. Den 29-procentiga ökningen av tobakskonsumtion som Skånberg hänvisar till visar enbart ökningen av tobaksförsäljning. Vad vi däremot inte vet är om det skett en motsvarande ökning av faktisk konsumtion. Kommande uppgifter från nästa ULF-undersökning (Undersökningar om levnadsförhållanden) kommer sannolikt att klargöra detta. Vad vi heller inte med säkerhet vet är hur smugglingen av cigaretter förändrats . Tullen har sedan den 1juli 1998 fått ökade befogenheter att öppna post i syfte att förhindra smuggling av cigaretter via posten. Regeringens arbete med att minska konsumtionen av tobak och alkohol förs på bred front, där lagstiftning kompletteras med information och upplysning. Regeringen bereder en proposition baserad på det EU-direktiv som hälsoministerrådet antog (direktiv /43/EG) om ett förbud mot indirekt och direkt tobaksreklam. Propositionen innehåller förslag till genomförande av direktivet och den kommer att överlämnas till . deltar också aktivt i WHO:s arbete med en ramkonvention mot tobak. Andra insatser som kan nämnas för att minska tobaksbruket är bl.a. regeringens beslut om att ska fördelas av till projekt som syftar till att påverka inställningen till tobak hos barn och ungdomar. Inrättandet av den nationella ledningsgruppen för alkohol och narkotikaförebyggande insatser och branschsamarbetet i OAS (Oberoende alkoholsamarbete) har tillsammans med och Alkoholinspektionens insatser lett till en ökad aktivitet på alkoholområdet. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté, , med uppgift att ta fram förslag till mål och strategier för hälsoutvecklingen. Kommittén ska redovisa sitt slutbetänkande . tillsattes vidare en organisationskommitté med uppgift att se över roll och uppgifter. Kommittén ska presentera sitt förslag . Därefter är det regeringens avsikt att lägga fram en proposition med förslag till kraftfulla insatser och delvis ny organisation inom folkhälsoområdet. Regeringen avser därmed att återkomma i frågan .
frs · GN12481 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:481 om kvaliteten i vården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kvaliteten i vården ska öka. Frågan ställs mot bakgrund av en undersökning av patienternas förväntningar och upplevelser av vården samt förtroendet för den. Svensk hälso- och sjukvård håller internationellt sett en hög kvalitet. Det pågår också en utveckling av angreppssätt, metoder och modeller för att säkerställa att kvaliteten i hälso- och sjukvården utvecklas fortlöpande och systematiskt. Exempel på detta är de nationella kvalitetsregistren vid . Av registret framgår t.ex. att operationer av grå starr och höftleder utförs med allt bättre kvalitet. I lagstiftningen ställs höga krav på kvalitet i hälso- och sjukvården och kvalitetsfrågorna kommer alltmer i fokus i vården. Från att tidigare ha handlat om medicinska resultat och medicinskteknisk säkerhet har kvalitetsfrågorna alltmer kommit att handla om hälso- och sjukvårdens förmåga att möta de krav som medborgarna och patienterna har på vården. Trots att vården åstadkommit alltmer har möjligheterna att göra mer ökat ännu snabbare. Samhällets resurser för vård har däremot inte ökat i motsvarande grad. Kombinationen av utökade behandlingsmöjligheter och oförändrade resurser har inneburit att vårdens tillgänglighet försämrats, ofta med långa köer och oacceptabla väntetider som följd. Denna utveckling har bidragit till att människors förtroende för vården i vissa fall minskat. För att 2000-talets sjukvård ska kunna göra mer i takt med den medicinska utvecklingen krävs både resurstillskott och att den öppna vårdens kapacitet stärks. För att åstadkomma detta har ett arbete påbörjats på för att ta fram en nationell handlingsplan för utveckling och förnyelse av sjukvården. Grunddragen i planen är en utbyggd primärvård, inklusive äldrevård och psykiatri. Viktiga inslag är bl.a. förbättrad samverkan mellan sjukvårdshuvudmännen, uppbyggnad av ett familjeläkarprogram samt ökad mångfald av vårdgivare inom sjukvården. Ett resurstillskott om 9 miljarder tillförs sjukvården under åren 2001@2004 som ett viktigt medel i arbetet med den nationella handlingsplanen. Det är min bedömning att de nämnda åtgärderna kommer att leda till bättre kvalitet och därmed öka medborgarnas förtroende för sjukvården.
frs · GN12482 · 2000-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:482 om miljöklassning av fordon har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för miljövänliga tunga fordon. har gjort gällande att akuta åtgärder behövs för att minska utsläppen från våra fordon. För tunga fordon finns kommersiellt tillgängliga lösningar men dessa är kostsamma för fordonsägaren. anser därför att det borde skapas gynnsammare förutsättningar för ägare av tunga fordon att miljömässigt förbättra ett sådant fordon, t.ex. genom skattereduktion. Utsläppen från tunga fordon är ett miljöproblem som har fått allt större uppmärksamhet. EU har antagit direktiv /96/EG med skärpta avgaskrav för tunga fordon. De nya kravnivåerna innebär att system för avgasrecirkulation och partikelfälla införs samt att avancerad kväveoxidrening införs . De framtida kravnivåerna kommer att föras in i miljöklassystemet. Utredningen 2000 ser dock över utformningen av miljöklassystemet, eftersom det är dåligt tekniskt anpassat till EG-rätten. Utredningen förväntas ge förslag på hur systemet i sig själv ska kunna ge tydligare signaler om vad som är bra teknik miljömässigt sett. Med en ny utformning av miljöklassystemet kan det även bli aktuellt att se över behovet och utformningen av ekonomiska styrmedel för tunga fordon. finns dock inget underlag för sådana åtgärder.