ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111010 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1010 av () till socialminister om bestämmelserna för föräldrapenning Enligt en SIFO-undersökningen (publicerad i Kvinna) vill av landets kvinnor vara hemma @ om de hade en ekonomisk möjlighet. Denna möjlighet är dock mycket liten i det socialdemokratiskt styrda . Den möjlighet som ges är föräldrapenning. Föräldrapenningen ger av den sjukpenningsgrundande inkomsten plus en pappamånad. Enligt nuvarande tillämpning av bestämmelserna får man behålla sin föräldrapenning om nästa barn föds inom . Konsekvensen av dessa bestämmelser blir minst sagt märklig. Låt mig ta ett exempel: En kvinna som har ett barn föder barn nummer två exakt . Trots att hon inte förvärvsarbetat (hon har arbetat med att ta hand om sitt barn i hemmet) får hon behålla sin föräldrapenning som grundar sig på en månadslön på 20000kr . Hennes har exakt samma förutsättningar men hon föder sitt andra barn , och efter det första barnets födelse. Hon får inte behålla sin föräldrapenning utan får endast behålla garantibeloppet som är 60kr. Min fråga till socialministern är: Avser socialministern att verka för en förlängning av den tid som gäller innan man faller ned på garantibeloppet, 60kr?
fr · GN111011 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1011 av () till statsrådet om de tillfälliga pappadagarna I fråga 1999/2000:943 frågade jag varför inte ensamstående mödrar kan överlåta de tillfälliga pappadagarna till en valfri person i och med faderns frånvaro. I svaret anges två principer bakom de tillfälliga pappadagarna. Den första principen sätter barnet i fokus i målbeskrivningen av familjepolitiken. Tyvärr får denna princip träda tillbaka för regeringens jämställdhetspolitiska ambitioner när statsrådet i meningen efter anför att "föräldraförsäkringen har som mål att stödja båda föräldrarnas möjligheter att förena förvärvsarbete med föräldraskap och pekar särskilt ut männens ansvar för sina barn". Av svaret framgår således att ensamstående mödrar inte ska ges rätt att överlåta de tillfälliga pappadagarna på grund av att de syftar till att tvinga fäderna att ta större ansvar, vilket kan kallas jämställdhetsprincipen. Vad jag nu efterlyser är en precisering av varför inte enbart principen om barnets bästa sätts i fokus i stället för jämställdhetsprincipen. Min fråga till statsrådet är med anledning av vad som i denna fråga anförts vilken princip som ska gälla för reglerna om de tillfälliga pappadagarna.
fr · GN111012 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1012 av () till näringsminister om strategi i samband med ny programperiod i EU I samband med att en ny programperiod inleds inom EU kan framtiden för olika projekt bli ytterst oviss. Ett sådant exempel är Prototypverkstaden , vars syfte är att främja produktutveckling och ökad sysselsättning, vilket är nog så angeläget med tanke på den dystra statistiken över utflyttningen från . Prototypverkstaden verkar inom ramen för mål2 Bergslagen. Enligt uppgift kan inga beslut om nya EU-medel tas förrän eller . Fram är finansieringen för Prototypverkstaden tryggad men oklart är vad som händer . Sannolikt är detta bara ett exempel bland flera där ovissheten om framtiden är stor. Jag vill mot den bakgrunden fråga näringsministern vilken strategi har i samband med att ny programperiod inleds för att hantera projekt liknande Prototypverkstaden i avvaktan på beslut om nya EU-medel.
fr · GN111013 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1013 av () till näringsminister om vägskyltar mot Inför broöppningen den 1juli 2000 mellan och sätter upp nya skyltar. På kring skyltas inte bara utan dessutom med avstånd. Detta är inte unikt i . Det finns liknande skyltar i och med uppgift om både väg och avstånd till . Vägskyltar i ska enligt ej lämna uppgift om alternativa färdvägar och olika avstånd till vissa orter. Detta är motsägelsefullt eftersom det finns dylika skyltar till . Dessa skyltar finns i och enligt uppgift vid , i samt . Detta är inte fel ty upplysning är viktigt. Trafikanter har rätt att kräva tydlig information om avstånd och alternativ resväg. Enligt uppgift från möjliggörs inte skyltning av befintliga vägar mot på ett, enligt min mening, demokratiskt och rättvist sätt. Trafikanter undanhålls information om lämpliga och alternativa vägar till sitt resmål. Det är rimligt att trafikanter som kommer norrifrån och färdas mot erhåller tydlig information om alternativa resvägar till . Denna information bör upplysa trafikanterna om befintliga alternativ avseende avstånd och färdsätt för att nå . Vilka åtgärder avser ministern vidta för att trafikanter från ska få tydlig information om alternativa färdsätt och avstånd till ?
fr · GN111014 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1014 av () till näringsminister om åkerinäringen i Jag hade äran att vara inbjuden till Mittåkarnas stämma i i . Där gjordes ett uttalande som bl.a. lyder: "Landets politiska system @ med regeringen i spetsen @ måste inse och bejaka den svenska åkerinäringens värde för näringslivet, för samhället och för konsumenterna @ d.v.s. för välfärden och jobben @ och betrakta näringen som den positiva utvecklingsbara tillgång den är i samhället. Inte minst näringens effektivitet, kvalitetsmedvetande och mycket positiva miljöprofil och miljöengagemang motiverar ett sådant synsätt och agerande, liksom betydelsen för och samspelet med kompletterande transportslag. De även av regeringen utredda och konstaterade kostnadsnackdelarna gentemot våra viktigaste konkurrentländers åkerier, måste politiskt kraftigt minskas, som näringen själv arbetar vidare med struktur och påverkbara kostnader (dit ej skatter och sociala avgifter hör)." Uttalandet handlade vidare om problemen med det svenska vägnätet. Det talades där om den "kraftiga överbeskattningen av vägtrafiken". Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra villkoren för åkerinäringen?
fr · GN111015 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1015 av () till utrikesminister om att stoppa biståndet till och Vad ska egentligen ett land göra för att den ska vara beredd att reagera genom att stoppa biståndet? Kriget mellan och blir allt allvarligare. står nu djupt inne på eritreanskt territorium och ser uppenbarligen möjligheten att krossa armé. Kriget mellan dessa två av världens fattigaste länder beräknas kosta vardera sidan . Viljan till fred har saknats. Mer än en halv miljon soldater står i och kring det några kvadratmil stora glesbefolkade torrområde man krigar om. Tiotusentals människor har dödats i kriget och hundratusentals människor har flytt ifrån det. Detta sker som miljoner människor hotas av svält i de båda länderna, efter torka och felslagna skördar. Kriget förvärrar stadigt svälten. måste reagera kraftfullt och söka påverka de båda länderna att stoppa kriget. En nödvändig signal är nu att stoppa allt annat än det rent humanitära katastrofbiståndet via ideella organisationer. Är utrikesministern beredd att nu stoppa biståndet till de krigförande och ?
fr · GN111016 · 2000-05-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1016 av (m) till statsrådet om betydelsefulla namn Varumärken blir allt viktigare. Det säljs hajpade IT-bolag som inte äger mer än sitt namn och sina medarbetare. Följaktligen blir namnet oerhört väsentligt. Att inarbeta ett varumärke är en hel vetenskap, och investeringskostnaderna uppgår ofta till betydande belopp. Det finns ett IT-företag i som heter Mediamäklarna. När de ansökte hos PRV om att få byta namn till Reality Interactive fick de nej. Anledningen angavs vara att det önskade namnet hade en betydelse. När de konstaterade att namn som och Safepay tillåtits fick de svaret att det inte var samma sak. Ofta tvingas företag kalla sig för det önskade namnet, men registrera sig under ett nonsensnamn. Detta leder till parallella ordningar utan gagn för någon. Varumärket skyddas inte, och bruket med dubbla namn skapar förvirring. Det finns ingen rimlig anledning till att tvinga företag att registrera nonsensnamn. Det talas ofta väl om företagare i regeringen. Det uträttas dock inte lika mycket. I då immateriella värden blir allt viktigare borde det vara självklart för en statlig myndighet att hjälpa företag i stället för att stjälpa dem i deras strävan att skapa ett mervärde. Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att möjliggöra för småföretag att registrera önskade varumärken?
fr · GN111017 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1017 av () till miljöminister om försurningen i Forskare i den s.k. Skogsekologigruppen vid som följt utvecklingen i 32 barrskogslokaler i hävdar att de sydsvenska skogarna går mot en krasch. Den senaste kontrollen visade att 22 av de 32 lokalerna har ett pH-värde ,2. var det bara tio ytor som hade så låga värden. av de ytor som ingår i undersökningen har aluminiumhalter över det rekommenderade maximala värdet. Det är den förändrade markkemin som frigör aluminium. Kvävebrist, som är det normala tillståndet, har ersatts av brist på kalium och i vissa fall fosfor. Trädens vitalitet och produktivitet blir enligt forskarna sämre och snabbväxande gran får en svagare stam som ökar risken för skador i skogen vid en storm. Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att förhindra att ytterligare skador uppstår på det skogsbestånd som redan nu är hotat och för att försurningen av de sydsvenska skogarna ska minska?
fr · GN111018 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1018 av () till kulturminister om samisk självförvaltning av kulturarvet i Merparten av det samiska kulturarvet i form av föremål och samlingar finns i museer och institutioner utanför det samiska kärnområdet. Samiska institutioner, organisationer, Urbefolkningsdelegationen och enskilda har tagit upp frågan om ansvar och förvaltning av det samiska kulturarvet. Kulturarvet berör inte enbart fysiska lämningar och föremål utan även bevarande, dokumentation och information. Frågor om självförvaltning av ursprungsfolkens kulturarv drivs av ursprungsfolk över hela världen. Ájtte Svenskt fjäll- och samemuseum är än ingen självklar instans för frågor rörande det samiska kulturarvet, trots Ájttes status som samiskt huvudmuseum i . I samlingar finns t.ex. 35 samiska trummor. Av dessa är 9 museets egna. Övriga 26 trummor är deponerade av . De flesta beslagtogs , då kyrkan kämpade mot allt som man såg vara vidskepelse. Detta skedde vid en visitation i . Samiska trummor, sejtar och andra samiska religiösa föremål finns även på andra museer och institutioner inom och utanför . Vilka åtgärder avser kulturministern vidta för att samerna ska återfå självförvaltning av det samiska kulturarvet?
fr · GN111019 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1019 av () till statsrådet om anfallskrig mot När konflikten mellan och bröt ut tvångsförvisades tusentals eritreaner ur i en etnisk rensningsaktion. Kvar i finns dock ca 1500 eritreanska unga män i ett fångläger. De får inte lämna landet. De är inte dömda för något brott. Anledningen till att de hålls fångna uppges vara att etiopierna inte vill släppa dem tillbaka till av rädsla för att de där skulle kunna förstärka den eritreanska armén. Dessa unga mäns situation har sannolikt ytterligare försvårats av de senaste dagarnas krigshändelser. Mot den här bakgrunden vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet är beredd att vidta för att medverka till att situationen för de i fängslade unga eritreanerna får en human lösning.
fr · GN111020 · 2000-05-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1020 av () till näringsminister om försäljning av svenska vattenkraftverk till utländska intressen Tillgången till el har i grunden omdanat vårt samhälle och är en förutsättning för en fungerande välfärd och ett fungerande näringsliv. har givit oss frihet och välstånd, men också gjort oss beroende och sårbara. Staten måste , och , ta ett ansvar för produktion och distribution av elkraft. Elkraften är ett nationellt intresse och policyn för den måste präglas av långsiktighet. För mig är det naturligt att det statligt ägda har ett särskilt ansvar för att billig, säker och miljövänlig el kan erbjudas svenska folket. Det har kommit fram uppgifter om att planerat att sälja vattenkraftverk till norska intressen. Motiven skulle vara att vissa vattenkraftverk är olönsamma. Detta skulle naturligtvis innebära ett företagsekonomiskt problem för som är en aktör bland många på den avreglerade elmarknaden. För mig framstår vattenkraften som en gammal och välkänd teknik för att framställa el och borde vara lönsam. Om så inte skulle vara fallet i ett kort ekonomiskt perspektiv är det enligt mitt förmenande viktigt att från sina ägare får direktiv med innebörden att korta företagsekonomiska intressen inte får stå i vägen för en långsiktig energipolitik där hänsyn tas till kärnkraftens avveckling och vattenkraftens förträfflighet utifrån ett miljöperspektiv. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder ämnar näringsministern, med kärnkraftsavvecklingen och miljömålen i beaktande, vidta för att förhindra AB:s eventuella försäljning av svenska vattenkraftverk till utländska intressen?
fr · GN111021 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1021 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Det har varit glädjande att läsa om den svensk-kinesiska dialogen om mänskliga rättigheter som bl.a. fördes vid det svenska besöket i . Enligt UD:s faktablad nr2 kommer dialogen att fortsätta. I den autonoma regionen i västra finns en folkgrupp som heter uigurer. De förtrycks på ett systematiskt sätt (Amnestys rapport om Xinjiang, ). Som exempel kan nämnas Rebiya och mamma till tio barn. Hon är en framgångsrik uigurisk affärskvinna som blivit dömd till fängelse för att hon skickat "statshemligheter" till sin make som är flykting utomlands. "Statshemligheterna" var offentliga kinesiska tidningar. Rebiya var delegat vid i , och har startat en organisation för att hjälpa uiguriska arbetslösa kvinnor att starta egna företag. Denna organisation kallas Thousand Mothers Movement. Rebiya var ledamot i autonoma regions politiska konsultativa konferens till 1998. (S.CON.RES 81 Resolution i amerikanska senaten den 10februari 2000) (17/10/00). I Amnestys rapport om förtrycket i Xinjiang uppmärksammas även den kinesiska familjeplaneringen. Om en kvinna i blir gravid utan tillstånd kan hon bli utsatt för tvångsabort även så sent som , och det har även hänt att man använt tvångskejsarsnitt som abortmetod. har modern dött efter tvångsaborten på grund av dålig hygien. (Amnestys rapport om Xinjiang, ). Kommer den i sina fortsatta kontakter med den kinesiska ledningen även att inkludera Xinjiang i samtalet om de mänskliga rättigheterna?
fr · GN111022 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1022 av () till statsrådet om jämställdhetsarbetet i Östersjösamarbetet Det samarbete som byggts upp mellan kommuner och landsting i och vänorter i de baltiska länderna samt är stabila byggstenar för fred och utveckling. Samarbetet sker direkt mellan människor och resultaten blir synliga för alla inblandade. Det regionala samarbetet gagnar utvecklingen och stärker demokratin. Goda projekt kräver uthållighet och ekonomiska resurser. Projekt för att stärka demokratin och jämställdheten bör samordnas för att få större genomslagskraft. Utvecklingen i de östra grannländerna i riktning mot fungerande demokrati och marknadsekonomi har kommit en god bit på väg, dock till priset av ökade klyftor i samhället. Länderna har stora ekonomiska svårigheter som lett till hög arbetslöshet, stora brister i den sociala tryggheten, minskad solidaritet, marginalisering av stora befolkningsgrupper, försämrat hälsotillstånd och en kraftig ökning av den organiserade brottsligheten. När inkomstskillnaderna ökar, arbetslösheten stiger och den sociala servicen minskar är kvinnorna förlorare. Kvinnorna är i stort sett inte närvarande i de beslutande församlingarna. Vi vet att jämställdhet mellan kvinnor och män är en förutsättning för demokrati och utveckling. Det är därför viktigt att jämställdhetsfrågorna inte behandlas som kvinnofrågor utan som demokrati- och samhällsfrågor. Avser statsrådet vidta några särskilda åtgärder för att stärka jämställdhetsarbetet i Östersjösamarbetet?
fr · GN111023 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1023 av () till jordbruksminister om regler vid export av kalvar har handeln med levande djur fått en berättigad uppmärksamhet. Från sker en mycket liten export av levande djur. Antalet exporterade djur har emellertid ökat . Enligt utfärdades det 4905 exportpass för nötkreatur medan det utfärdades hela 10666 stycken pass. Export av kalvar står för större delen av den här exporten. Kortsiktiga ekonomiska intressen har medverkat till att göra export av kalv till en god affär. Enligt gemensamma europeiska överenskommelser får kalvar inte transporteras innan naveln är läkt, vilket är vid cirka tio dagars ålder. Det finns dock forskning som talar för att unga kalvar inte är anpassade för att klara transporter och att kalvar som transporteras vid ung ålder oftare än andra blir sjuka. oroas jag också av att svenska kalvar kan skickas till länder med lägre djurskyddskrav än de svenska. Mot denna bakgrund vill jag fråga vad hon avser göra för att motverka att mycket unga kalvar utsätts för långa transporter.
fr · GN111024 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1024 av () till jordbruksminister om regler för exporterade kalvar har handeln med levande djur fått en berättigad uppmärksamhet. Från sker en mycket liten export av levande djur. Antalet exporterade djur har emellertid ökat . Enligt utfärdades det 4905 exportpass för nötkreatur medan det utfärdades hela 10666 stycken pass. Export av kalvar står för större delen av den här exporten. Kortsiktiga ekonomiska intressen har medverkat till att göra export av kalv till en god affär. Enligt gemensamma europeiska överenskommelser får kalvar inte transporteras innan naveln är läkt, vilket är vid cirka tio dagars ålder. Det finns dock forskning som talar för att unga kalvar inte är anpassade för att klara transporter och att kalvar som transporteras vid ung ålder oftare än andra blir sjuka. oroas jag också av att svenska kalvar kan skickas till länder med lägre djurskyddskrav än de svenska. Jag vill mot denna bakgrund fråga vilka åtgärder hon kan vidtaga för att kalvar, som exporterats, blir transporterade och föds upp på ett sätt som ändå står i överensstämmelse med svensk djurskyddslagstiftning.
fr · GN111025 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1025 av () till jordbruksminister om export av levande djur I rådets förordning (EG) nr1254/99, vilken trädde i kraft den 1januari 2000, stadgas att utbetalning av exportbidrag för levande djur ska ske "på villkor att bestämmelserna i gemenskapens lagstiftning om djurens välfärd iakttas, särskilt skydd av djuren under transport" (artikel 33.9). Av rådets direktiv (EG) 91/628 (ändrat genom rådets direktiv /29) följer bl.a. att medlemsstaterna ska se till att varje transportör inte transporterar eller låter transportera något djur under sådana förhållanden att det kan komma till skada eller orsakas onödigt lidande, att djuren inte ska bindas fast i hornen eller i nosringar, och att djuren vid transporter inte får lyftas i hornen, benen, svansen eller pälsen. Reglerna till trots så avslöjar nu återigen europeiska TV-kanaler just detta olagliga beteende där djuren utsätts för en ofattbart grym, ovärdig och fullständigt oanständig behandling. Detta kan inte få fortsätta. Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd att vidta inom ramen för EU-samarbetet för att kontrollen och säkerställandet av nämnda djurskyddsvillkor efterlevs?
fr · GN111026 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1026 av () till jordbruksminister om samisk förvaltning av världsarvsområde Laponia överlämnade samer ett detaljerat program till sameministern om samisk förvaltning av världsarvsområdet . Nio samebyar är berörda av världsarvsområdet (Tuorpon, Jåhkågasska, Sirkas, Unna Cearus och Báste, Luokta-Mavas, sameby, Udtjá, samt Sierri). Programmet utgår från samebyarnas bedömning av vilka frågor som är viktiga i förhållande till själva världsarvet och dess värden. Programmet ger också synpunkter på en fortsatt utveckling av den samiska kulturen och näringen. Laponiaområdet omfattar fyra nationalparker (, Sarek, och Muddus), samt två naturreservat (och ). Området utsågs till världsarvsområde av . Laponia fick världsarvsstatus dels på grund av sina naturvärden, dels på grund av att där finns ett levande samiskt kulturarv. Bara fyra av de 582 världsarven har kvarvarande ursprungsfolk. är det land som gått längst när det gäller att tillgodose rättigheter för ursprungsfolk i skyddade områden. Här finns också två av de tre världsarv, som förutom Laponia, har utnämnts i kulturlandskapskategorin och som bebos av ett nu levande ursprungsfolk. De två världsarven är och . I äger ursprungsfolken, aboriginerna, marken i de aktuella parkerna. Parkerna är belägna på deras traditionella territorium och aboriginerna har majoritet i beslutsfattande parkstyrelser. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att samerna ska få förvaltning av världsarvsområdet enligt modell?
fr · GN111027 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1027 av () till statsrådet om samernas representativitet i beslutsfattande församlingar I riksdag och regering finns inte en enda same. , när hörde till , fanns en same representerad i . Det finns ingen samisk expert i sameministerns enhet. Norska regeringens sameenhet är mycket större: Nio personer arbetar med samiska frågor. Tre av dem är samer. Enhetschefen är också same. Fyra länsstyrelser förvaltar mark i områden där de flesta samer bor. från Tåssåsens sameby är den första samen som valts in i läns länsstyrelse, och han kom in på mandat. I endast 7 av 44 kommuner sitter samer med i styrelsen eller fullmäktige: och i , , och i och och i . finns inte med i annat än som observatörer. har gett representation i rådet men vi har inte gett samerna den rätten. Det finns inga samer med i beslutande församlingar på nationell nivå. Det finns t.ex. heller ingen same i sameenhet. Det är trots allt där som de viktigaste samefrågorna avgörs. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka samernas representation inom den parlamentariska sfären?
fr · GN111028 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1028 av () till justitieminister om människohandel Det är djupt beklämmande att världen inledning fortfarande inte lyckats avskaffa slaveri. Det finns tydliga bevis på att handeln med framför allt kvinnor och barn finner vägar in i västerländska samhällen, också till . Det är nu hög tid att , även i samarbete med övriga EU-länder, tar krafttag för att komma till rätta med denna avskyvärda hantering och kränkning av mänskliga fri- och rättigheter. Internationellt organiserad brottslighet tjänar stora pengar på handel med människor. Enligt amerikanska CIA uppgår antalet människor som köps och säljs i världen till mellan 700000 och 2 miljoner . Verksamheten har "globaliserats". Den allra största delen är sexhandel med kvinnor och barn som köps eller lockas med falska löften, för att säljas till prostitution eller annat sexuellt utnyttjande i väst. En annan del är utnyttjandet av människor som arbetskraft under slaveriliknande förhållanden. måste kartlägga sin människohandel. Det behövs också en stark europeisk och internationell samverkan och en strängare lagstiftning. För är det avgörande att analysera de östeuropeiska ländernas förhållanden, för att där kunna stödja kampen mot människohandeln. Min fråga till justitieministern är: Överväger justitieministern ytterligare åtgärder för kartläggning av människohandelns omfattning i och ytterligare resurser för att upptäcka och beivra dessa brott mot mänskliga fri- och rättigheter i vårt land?
fr · GN111029 · 2000-05-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1029 av () till jordbruksminister om problemet med sälstammen Från till finns det ca 150 yrkesfiskare som alla arbetar hårt för att kunna överleva på sitt yrke. Något som särskilt försvårats avsevärt. Ett av de största problemen för yrkesfiskarna är den växande sälstammen som inte bara äter upp stora delar av sikbeståndet utan som också förstör fiskredskapen under sina räder efter föda. Min fråga till jordbruksministern är: Vad ämnar jordbruksministern göra för att den allt större sälstammen inte ska göra slut på både fiskbestånd och yrkesfiskare?