ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11583 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:583 av () till kulturminister om centralisering av länsarkiven För den historiska forskningen är våra arkiv betydelsefulla. De används för bl.a. samhällsplanering och kulturvård. planerar lantmäteriverket att digitalisera lantmäteriets handlingar och genom scanning göra dem tillgängliga för datoranvändning. Detta är bra, eftersom tillgängligheten ökar och nedslitningen av gamla dokument blir mindre. Däremot är det mer tveksamt att man tänker tömma länsarkiven och placera allt material på en eller några få platser i landet. Dessa arkiv innehåller konkreta kulturföremål från en gången tid, med originalhandlingar och framåt. Vid t.ex. visningar kan människor få en stark och omedelbar upplevelse och förståelse för kulturarvet. En central placering av arkiven skulle urvattna det regionala kulturarvet på olika håll i . Många typer av forskning kommer även att kräva originalhandlingar. Studenter och forskare vid många universitet och vid regionala högskolor kommer att få försämrade möjligheter att bedriva forskning om arkivmaterialet försvinner från regionerna. En möjlighet vore att utnyttja landsarkivens fungerande organisation. I landsarkiven kommer dessutom annat arkivmaterial som har samband med lantmäteriarkiven att finnas kvar. Avser kulturministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra att originalhandlingar finns nära tillgängliga för den regionala forskningen?
fr · GN11584 · 2000-02-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:584 av () till näringsminister om vägar Den 16februari kom beskedet att det inte finns pengar till att upprusta den s.k. , väg 1149 i södra , trots att denna väg inte har fått tillräckligt underhåll . Detta är ett av många konkreta exempel på standarden på det dalsländska vägnätet . I förfjol lade en arbetsgrupp ledd av fram en rapport som visade vad som är de största hindren för utveckling inom . Vad de kom fram till var att de största hindren är kommunikationer och brist på utbildad arbetskraft. kan utav vägnätet vara avstängt på grund av tjällossning, något som kan förekomma och detta är ett hinder för utveckling i denna region. En förutsättning för tillväxt är att industrin har tillgång till kommunikationer så att de kan utnyttja det geografiska läge och de fördelar som tillhandahåller. En ökad satsning på kommunikationer, därav främst det lokala vägnätet skulle kunna leda till en brytning av den negativa trend som präglar landskapet. I stället kunde det leda till en positiv utveckling som är till gagn både för industrin, dels den befintliga men även de som har planer på att etablera sig i , och för invånarna. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att lokala vägnät ska kunna nå upp till den standard som präglar resterande , så att den negativa utvecklingen i denna landsdel kan brytas?
fr · GN11585 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:585 av de () till finansminister om bensinskatten Större delen av bensinpriset utgörs av skatt och moms. Av priset på nästan 9:50kr är drygt 6:30kr skatt och moms. De senaste prishöjningarna på bensin är mycket kännbara för folk i hela landet. För många handlar det inte bara om att kunna ta sig till sitt jobb, utan dessutom om att kunna bo kvar och ha ett socialt umgänge utan att bli ruinerad. finns det partier i socialdemokraternas parlamentariska regeringsunderlag som vill höja bensinskatten med ytterligare två per liter. Avser regeringen att föreslå ytterligare höjd bensinskatt?
fr · GN11586 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:586 av de () till finansminister om stöldfärgade sedlar För att avskräcka rånare används ofta färgampuller för att göra rånarbytet oanvändbart. Det visar sig dock att infärgade pengar går att använda. Till skillnad från förfalskade sedlar ersätts färgade sedlar fullt ut vid inlösen hos . För att det ska bli hundraprocentigt meningsfullt att använda färgampuller, som ett säkerhetssystem, krävs att sedlarna betraktas som ogiltiga. Annars finns risken att de "tvättas" genom att olika brottsliga och svåridentifierbara led ser till att pengarna prånglas ut på marknaden. Avser regeringen vidta åtgärder för att sedlar som färgats vid rån fullt ut blir ogiltiga?
fr · GN11587 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:587 av de () till finansminister om dieselskatten Jag har vid ett besök i fått veta att stölder av dieselbensin ur tankar blir en allt vanligare företeelse. Detta ska enligt uppgift bero på de höga dieselskatterna. Den senaste höjningen har därför gjort problemet än värre. Avser regeringen att föreslå sänkt dieselskatt?
fr · GN11588 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:588 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Den turkiska polisen grep två kurdiska borgmästare som anklagas för samröre med den kurdiska . Feridun Çelik, borgmästare i största kurdiska stad , och , borgmästare i i sydöstra , greps i enlighet med de undantagslagar som gäller. I ett uttalande från den lokale guvernören sades det att de två borgmästarna anklagas för "aktiviteter i samarbete med PKK". Den 33-årige är en av de mest framträdande i (Hadep) som hade stora lokala framgångar i valen . Det kan ifrågasättas om borgmästarna fängslades för deras handlingarnas skull eller för det faktum att de arbetar för kurdernas rättigheter. Hur avser utrikesministern agera för att ska respektera mänskliga rättigheter och inte fängsla av folket valda politiker?
fr · GN11589 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:589 av () till utrikesminister om trappar nu upp hoten mot inför det fria och demokratiska presidentvalet den 18mars. En ny vitbok har publicerats för att sätta press på folk och politiker inför valet. Detta följer samma mönster som inför det taiwanesiska presidentvalet . Då följdes de verbala hoten av att robotar sändes mot . En återförening av kan bara ske på en grund av demokrati och mänskliga rättigheter. söker i stället driva på en förening genom att sätta press på . "Om myndigheter vägrar @@@ gå med på återförening genom förhandlingar tvingas den kinesiska regeringen vidta alla tänkbara drastiska åtgärder, inklusive bruk av maktmedel" sägs det enligt om i vitboken. "enda framtid är återförening med @@@ Varje försök att avskilja från genom en så kallad folkomröstning skulle endast föra till katastrof för folk", sägs det vidare. måste tydligt markera mot hot mot demokratin i . De verbala hoten får inte följas av militärt agerande som 1996. Vad avser utrikesministern, med anledning av vitbokens innehåll, göra för att markera att hot mot demokratin i inte är acceptabla?
fr · GN11590 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:590 av () till justitieminister om drogen kat kom larmrapporter om att handeln med drogen kat ökade markant. har missbruket ökat lavinartat. Organisationen mot narkotika räknar med att det 1994 fanns ca 500 katmissbrukare och att antalet var uppe i ca 8000. En femtondubbling på bara ! Det innebär att kat är nästan lika vanligt som amfetamin, mest spridda tyngre drog. Drogen finns nu i hela landet och når helt nya grupper. Trots att det är kat blev narkotikaklassat i har missbruket kunnat växa obehindrat. Straffsatserna är lägre än för andra knarkbrott och katbekämpning står enligt uppgift långt ned på polisens prioriteringslista. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att minska användningen av drogen kat?
fr · GN11591 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:591 av () till statsrådet om hjälpmedel i folkbildning och vuxenutbildning Flera undersökningar har visat att människor med funktionshinder har relativt sett en alldeles för låg utbildningsnivå. Det finns många orsaker till detta bl.a. dålig tillgänglighet till utbildningarna och dåligt anpassad metodik. En annan orsak är säkerligen problem som är förknippade med hjälpmedelsförsörjning till studerande med funktionshinder i vuxenutbildningen. Det saknas en tydlig ansvarsfördelning mellan och andra huvudmäns ansvar för att finansiera hjälpmedel. För studerande i folkhögskola som bor på skolans internat är situationen extra problematisk då det kan behövas dubbel uppsättning av olika hjälpmedel för att klara den dagliga livsföringen och för studierna. Inom universitets- och högskoleområdet råder motsvarande problematik. anser att den begreppsförvirring som råder när det gäller hjälpmedel är olycklig. Man anser att respektive huvudman bör lösa problemet. Landsting och anser att frågan bör beredas i större sammanhang där frågor om såväl personliga som pedagogiska hjälpmedel borde beredas gemensamt av företrädare för såväl stat, kommuner som landsting. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att tydliggöra ansvarsfördelningen för hjälpmedel i folkbildning och vuxenutbildning mellan olika myndigheter?
fr · GN11592 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:592 av () till jordbruksminister om storkprojektet i i befaras försenas upp till på grund av lagstiftningen kring användandet av döda djur till djurfoder. Projektet är enligt min mening positivt då inriktningen är att återinföra storken i naturen och för framtiden bli som tidigare en symbol för vår södra slättbygd. riskerar projektet att försenas och kanske avbrytas då i det här fallet kycklingar måste styckas och veterinärbesiktigas innan de kan användas till foder. De storkar som det rör sig om hålls inom hägn. Avser jordbruksministern att verka för ändrade regler gällande veterinär- och styckningskraven på storkfoder?
fr · GN11593 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:593 av () till jordbruksminister om administration av EU-stöd Enligt uppgifter i medier är länsstyrelserna bl.a. i , och bekymrade över byråkratiska administration över EU-stöd. Verket anses vara petigt och oresonligt i sin handläggning. Många länsstyrelser är hårt arbetsbelastade och byråkratin kan leda till att man blir tvungen att välja bort de lagstadgade uppgifter som de är skyldiga att utföra. Det förekommer även uppgifter om att chefstjänstemän på länsstyrelserna hoppar av på grund av att byråkratin är så omfattande att man inte hinner med sitt egentliga arbete. Man blir helt enkelt totalt utbränd. När landshövdingarna träffas är det just jordbruksbyråkratin som diskuteras och ifrågasättas mest, säger t.ex. den skånske landshövdingen . Det förefaller som om det inte är EU-byråkratin i sig som är mest besvärande, utan snarare den tunga byråkrati som skapats av det svenska . Vad avser jordbruksministern att göra för att minska byråkratin kring jordbruksadministrationen?
fr · GN11594 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:594 av () till socialminister om rättegångskostnader vid felbehandling Enligt uppgift riskerar den som stämmer sjukvården för felbehandling att få dyra kostnader om man förlorar målet. Detta innebär att allt färre vågar anmäla felbehandlingar vilket också skadar förtroendet för den svenska sjukvården. har vi fått rapporter om att allt färre felbehandlingar anmäls. I andra branscher upplevs det som positivt och nödvändigt att felaktigheter uppmärksammas och rättas till, medan det i vården ofta upplevs kränkande och suspekt när någon anmäler. I takt med att den enskildes ställning lyfts fram är det också viktigt att dessa frågor reds ut för att ge större trygghet i vården. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Avser regeringen vidta några åtgärder för att minska den kostnadsrisk som en enskild person tar vid en anmälan om felbehandling?
fr · GN11595 · 2000-02-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:595 av () till finansminister om frågesport i TV Efter radio- och TV-branschens avreglering har olika slags frågesporter blivit allt vanligare. Enligt branschbedömare används mellan 10 miljoner och till vinstmedel i svenska frågesporter och TV-lekar (lotterier oräknade). beslutade Lotteriinspektionen att klassa den populära TV-frågesporten Vem vill bli miljonär? som otillåtet lotteri. I de allra flesta människors ögon uppfattas programmet som en kunskapstävling och inte som ett lotteri. Lotteriinspektionen verkar anse att en tävling är ett lotteri om det finns teoretisk möjlighet att vinna helt med slumpens hjälp. Skattemyndigheternas praxis har tvärtom varit att klassa tävlingsvinster som skattepliktiga inkomster av tjänst så fort vinsten på något sätt bygger på en prestation från den tävlande. Här finns alltså en gråzon med risk för att likartade företeelser bedöms på olika sätt, och lotterilagen tycks inte ge tillräcklig vägledning för att avgöra dessa gränsdragningsfrågor. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga: Är finansministern beredd att ta initiativ till en översyn av relevanta regelverk för att åstadkomma en enhetlig myndighetspraxis vad gäller gränsen mellan lotteri och tävling?
fr · GN11596 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:596 av Skånberg (kd) till näringsminister om elektroniskt körkort Genom installation av elektroniskt körkort, s.k. card safety system, skulle körkortslösa förare hindras att köra bil och uppskattningsvis närmare 100 människors liv skulle kunna räddas. utredning av elektroniskt körkort har dragit ut . Vilka åtgärder avser ministern vidta för att skynda på processen mot färdigutveckling och introduktion av elektroniskt körkort?
fr · GN11597 · 2000-02-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:597 av Skånberg (kd) till försvarsminister om avveckling av personal Inom de förband som av regeringen pekats ut som avvecklingsförband i propositionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) pågår ett omfattande arbete med att avveckla såväl personal som materiel, trots att först den 29mars fattar beslut i frågan. Dessutom avvecklas personal i minst lika rask takt vid de s.k. utvecklingsförbanden, där personalen slutar i minst samma omfattning som vid avvecklingsförbanden. Överbefälhavaren skriver i sin omstruktureringsorder till förbandscheferna den 22december 1999 bl.a. att "förberedelser för avveckling skall genomföras, så långt det är författningsmässigt möjligt före riksdagsbeslutet". Det framgår dock inte av omstruktureringsordern vilken/vilka författningar som ÖB har utgått från när han ställer uppdraget. Det finns inte heller några ytterligare riktlinjer till förbandscheferna när de ska omsätta detta i praktisk handling. Vilka åtgärder vidtas för att säkerställa att åtgärder som vidtas på förbanden inte försvårar för avvecklingsförbanden att återuppta verksamheten om väljer att besluta annorlunda den 29mars?
fr · GN11598 · 2000-02-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:598 av () till justitieminister om sekretesslagen och trafikbrott En underlig konsekvens av vissa förändringar i sekretesslagen som genomfördes är att man kan gå "fri" från verkningar vid vissa mindre trafikbrott. En person som kör på en parkerad bil och sedan anmäler det till polisen har därmed gjort vad som lagen kräver av honom. Personens namn blir dock skyddat av sekretesslagen och den person som fått sin bil påkörd kan inte få ut dessa uppgifter för att kunna reglera skadan via försäkringsbolag. Resultatet blir att den som fått sin bil påkörd får stå för självrisk och dennes försäkringsbolag får stå för de övriga kostnaderna. Den som orsakat incidenten går fri liksom hans försäkringsbolag. Denna ordning förefaller orimlig. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till justitieministern: Avser regeringen att vidta åtgärder så att ändring i sekretesslagen kan genomföras så att namnet på "förövaren" i dessa fall kan lämnas ut för skadereglering?
fr · GN11599 · 2000-02-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:599 av () till miljöminister om förslag om valreservat i diskuterades agerande inom IWC i en interpellationsdebatt i kammaren. Den handlade bl.a. om förslag om ett valreservat i , som presenterats för IWC. Miljöministern aviserade då ett svenskt intresse för förslaget, vilket bekräftats av i efter ett möte mellan miljöminister och miljöminister senator . Efter rapporterade däremot att representant i IWC, professor , antydde att troligen inte avsåg att stödja förslaget. Enligt senare uppgifter är nu och professor inställning att inte stödja förslag. Jag skulle vilja fråga miljöministern: Vilken är egentligen den inställning beträffande förslag om ett valreservat i ?
fr · GN11600 · 2000-02-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:600 av () till statsrådet om jämställdhet i tillväxtavtal Centerkvinnorna har, som landets största politiska kvinnoorganisation, genom länens jämställdhetsexperter undersökt hur kvinnorna finns med i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Undersökningen visade att av deltagarna i de regionala grupperna är män och att nästan samtliga ordförande i grupperna är män. Vi krävde därför att regeringen inte skulle godkänna regionala tillväxtavtal som saknar genusperspektiv och följde också upp detta krav i motion till . Både näringsutskottet och betonade vikten av att jämställda tillväxtavtal ska gälla i hela landet samt att olika företagsstöd ska utredas ur jämställdhetssynpunkt och att kvinnorepresentationen i de regionala partnerskapen måste förbättras. Inget har hänt med jämställdheten i tillväxtavtalen, trots att de fakta och synpunkter som framkommit ger en god grund för att sätta hårt mot hårt. har jämställdhetsminister beslutat att , och ska utses till pilotlän för ökad jämställdhet. Min fråga till är: Jämställdhetsministern anser att det är tillräckligt med en pilotverksamhet för jämställdhet i tre län av tjugoett. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att även de övriga länen ska bli bättre?
fr · GN11601 · 2000-02-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:601 av (c) till utbildningsminister om utbildning av piloter Det civila flyget har ökat sin verksamhet både i och utanför gränser. prognoser om ökad flygverksamhet fram innebär att ett redan stort behov av kvalificerade piloter kommer att öka. Det är av stor betydelse för svensk flygindustri och resenäring att vi kan genomföra denna utbildning i . Utbildningen av piloter för tung luftfart genomförs i vid vid . Trafikflyghögskolan har goda förutsättningar att utöka utbildningen. Enligt den 15februari 1999 föreslås Trafikflyghögskolan tilldelas ett sådant statligt stöd att utbildningsvolymen har möjlighet att öka. Att så sker är viktigt även för att förhindra att en del av allt färre militära piloter väljer att gå över till civilflyget. Är utbildningsministern beredd att verka för att förutsättningarna ges för en dimensionering av utbildning av piloter vid till 60 piloter ?
fr · GN11602 · 2000-02-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:602 av () till miljöminister om etanol i bensin är det förbjudet att sälja drivmedlet E10, bensin etanol. Det beror på EU:s auto/oil-direktiv, men enligt var beslutet baserat på hur 80-talets bilar reagerade på , helt irrelevant för dagens bilar. kan så gott som alla nyare bilar med fördel köras på . Försök i , där 1000 tjänstebilar har körts på gav bara positiva resultat och många fann t.o.m. bilarna vassare på än på vanlig bensin. Men har den lovvärda miljösatsningen stoppats. försäljning av , som skedde på 18 mackar i landet. Att klimatförändringarna är vår generations största utmaning torde alltfler inse. En viktig och nödvändig insats är att ersätta fossila bränslen med biobränslen. Förbudet mot E10 är alltså mycket olyckligt @ så mycket värre som det tydligen bara var "ett EU-misstag", baserat på felaktiga fakta. Jag vill fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att komma till rätta med de problem som beslutet att förbjuda bränslet E10 orsakat?
fr · GN11603 · 2000-02-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:603 av () till jordbruksminister om struts i slog , , larm om strutshållningen i landet. Man har obducerat 152 strutsfåglar, som har dött av luftvägsinfektioner, förstoppning, för att de panikrusat in i stängsel eller dött vid transporter. De problem som SVA funnit tyder på att problemen runt strutsfarmningen är avsevärda. Man föreslog ett "körkort" för att få starta strutsfarmning, en utbildning med examination. Man ville att skulle hålla i denna. Men faktum är att inte ens lagt fast regler för hur strutsar ska skötas och hållas, trots att strutsfarmer funnits i landet ! Det kan diskuteras om strutsfåglar passar i det svenska klimatet och SVA:s undersökning gör att det finns starka skäl att svara nej på den frågan. Då importen av strutsar tilläts avrådde många remissinstanser, något som borde fått att skyndsamt ta fram skötselregler och göra kontinuerliga kontroller av strutsarna. Men i det här fallet är det inte strutsen utan verket som stoppat huvudet i sanden. Det minsta man kan begära är att regler för strutshållningen tas fram skyndsamt! Jag vill fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att komma till rätta med bristen på regler kring strutshållningen och de problem som SVA uppmärksammat?
fr · GN11604 · 2000-02-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:604 av () till miljöminister om och fyra hotade valar kommer (Washingtonkonventionen) att äga rum i , . Det handlar om handel med hotade arter. och har lämnat in förslag om nedlistning av fyra bardvalar som har varit i kommersiell jakt före IWC:s förbud mot jakten 1986. Valarna är vikval i norra (), gråval från nordostliga (), vikval på södra halvklotet () och vikval i /västliga (). Man vill få dem flyttade från lista I, som förbjuder all handel, till lista II, där handel tillåts. Avsikten är naturligtvis att få jakt på dessa arter. tycks tyvärr inte tala med en mun i denna fråga. Från sägs den svenska linjen vara att inte stödja dessa förslag @ eller kompromisser @ medan representant i IWC har sagt att kommer att stödja ett kompromissförslag, som innebär en nedlistning av dessa valar, men med fångstkvot noll. Ett sådant kompromissförslag riskerar dock att slå undan benen på IWC och dess möjlighet att skydda dessa valar. Accepteras handel med arterna enligt CITES blir det omöjligt för IWC att förbjuda jakten. Vilket naturligtvis är avsikten med förslagen. Jag vill fråga miljöministern: Vilken är den inställning i fråga om CITES-nedlistning av de ovan nämnda valarna enligt och förslag?
fr · GN11605 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:605 av () till näringsminister om Näringsminister har som framgått av massmedier uttalat, att icke är ett samhällsekonomiskt lönsamt projekt. framgår det, att enligt beräkningar är ett av de samhällsekonomiskt mest lönsamma, stora järnvägsprojekten. Vad är det, enligt näringsministern, som föranleder så skilda uppfattningar om den samhällsekonomiska lönsamheten?
fr · GN11606 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:606 av de () till näringsminister om förändring av farledsspråk föreslår förändringar i farledsspråket. I lotsreglementet §28 står det att farledsspråket i svenska vatten ska vara "svenska och engelska". Förslaget innebär att "svenska och engelska" byts ut till "svenska eller engelska". används engelska som farledsspråk vid fartygstrafiken i och och det är bl.a. för att anpassa till dessa förhållanden som förslaget lagts. Frågan om farledsspråk kan därigenom avgöras lokalt. Övriga europeiska länder håller hårt på att farledsspråket är nationellt med undantag från där det ändrades till engelska. Där har man nu fått en ökad frekvens av incidenter och olyckor. är svårnavigerad och har en intensiv sjöfartstrafik. En olycka kan få katastrofala följder. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att bibehålla farledsspråket "svenska och engelska" i ?
fr · GN11607 · 2000-02-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:607 av () till utbildningsminister om CSN som affärsdrivande myndighet Enligt uppgifter från SFS, , bedriver CSN en omfattande verksamhet inom försäkrings- och resebranschen. Engagemanget inom försäkringsbranschen sker via samarbete med bl.a. och Dial. CSN marknadsför dessa bolags produkter till studenterna och där en föreslagen försäkringslösning förklaras som en förutsättning för studiemedel. Försäkringsdelens omsättning sägs uppgå till hela . CSN:s agerande ligger klart utanför det huvuduppdrag man har med studiemedelsservice, varför engagemanget måste anses vara anmärkningsvärt. Även inom reseverksamheten har CSN slutit avtal med resebyrå. Affärsverksamhet innebär alltid ekonomiska risker, varför eventuella överdrag belastar andra anslag. Enligt CSN:s egna beräkningar visar kostnaderna för engagemanget inom försäkringsdelen till . Mot bakgrund av ovanstående frågar jag därför utbildningsministern: Vilka åtgärder med anledning av kända fakta avser regeringen att vidta?