ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111054 · 2000-05-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1054 av () till socialminister om psykisk ohälsa bland barn och ungdom Förskrivningen av antidepressiva läkemedel till barn och ungdomar har ökat . Det händer fortfarande att sömnmedlet Rohypnol skrivs ut till barn och ungdom, trots att det är klassat som narkotika. Enligt senaste rapport om läkemedelsanvändningen har den största ökningen i förskrivningen skett hos åldersgrupperna samt 18@19 år. Antidepressiva läkemedel förskrivs i större utsträckning till unga kvinnor än till unga män. Det går också att notera variationer i förskrivning mellan olika landsting. Det finns ingen säker nationell data som tyder på att depression bland barn och unga har ökat. Däremot finns det indikationer på att den självrapporterade psykiska ohälsan ökar i vissa grupper av ungdomar. När det gäller de nya antidepressiva läkemedlen beror ökningen till stor del på att det tidigare inte fanns några läkemedel som var lämpliga att använda för behandling av barn och ungdomar med depression. För att öka kunskapen om effekterna av behandling med antidepressiva medel är det därför av stor vikt att läkemedelsföretagen tillhandahåller dokumentation om de läkemedel som kan förväntas användas av barn och ungdomar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka insatser avser socialministern att vidta för att förebygga psykisk ohälsa bland barn och ungdomar?
fr · GN111055 · 2000-05-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1055 av () till socialminister om industrikemikalier Industrikemikalierna GBL och butandiol, som används inom industrin och av saneringsföretag, kan vara dödligt farliga eftersom ämnena omvandlas till drogen GHB via kroppens ämnesomsättning. GBL och butandiol är däremot inte klassade som narkotika. Eftersom båda ämnena ger en GHB-effekt i kroppen kan en person som gripits och drogtestats av polisen uppvisa klara GHB-halter i urinen. Men den gripne kan hävda att det är det helt lagliga GBL. Min fråga till socialministern är vad ministern avser att vidtaga för åtgärder så att GBL och butandiol blir klassade som narkotika och därmed likställda med GHB.
fr · GN111056 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1056 av () till statsrådet om hemutrustningslån till nya svenskar Reglerna för hemutrustningslån till nya svenskar är utformade så att de riskerar att skapa en ekonomisk fälla för de som nyttjar förmånen. Lånen beviljas till nya svenskar som ett stöd att skaffa grundutrustning till ett hem. Stödet är bra och nödvändigt men villkoren för återbetalning är inte rimliga. Det vore en angelägen rättvisefråga att göra hemutrustningslånen räntefria. Dagens regler innebär att låntagaren inte är återbetalningsskyldig . Det är först det tredje året amorteringar börjar göras. Räntan räknas dock, i enlighet med 16§ SFS 1993:448, . Syftet med anståndet är att ge utrymme för låntagaren att komma in på arbetsmarknaden och lägga grunden till en ordnad ekonomi. Det är emellertid fortfarande svårt för många invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden och många tvingas leva på socialbidrag. Detta gör att de första två amorteringsfria åren inte förslår. Så länge familjen får socialbidrag upp till existensminimum behöver lånet inte amorteras men räntan fortsätter att växa. Den växande räntan skapar en skuldfälla. Vi har tagit del av exempel där den växande räntedelen t.o.m. blivit högre än det ursprungliga lånet. Enligt vår mening bör lånet börja återbetalas den dag inkomsten överstiger existensminimum. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förändra reglerna för hemutrustningslånet i enlighet med vad jag fört fram i vår fråga?
fr · GN111057 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1057 av () till statsrådet om hemutrustningslån till nya svenskar Reglerna för hemutrustningslån till nya svenskar är utformade så att de riskerar att skapa en ekonomisk fälla för de som nyttjar förmånen. Lånen beviljas till nya svenskar som ett stöd att skaffa grundutrustning till ett hem. Stödet är bra och nödvändigt men villkoren för återbetalning är inte rimliga. Det vore en angelägen rättvisefråga att göra hemutrustningslånen räntefria. Dagens regler innebär att låntagaren inte är återbetalningsskyldig . Det är först det tredje året amorteringar börjar göras. Räntan räknas dock, i enlighet med 16§ SFS 1993:448, . Syftet med anståndet är att ge utrymme för låntagaren att komma in på arbetsmarknaden och lägga grunden till en ordnad ekonomi. Det är emellertid fortfarande svårt för många invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden och många tvingas leva på socialbidrag. Detta gör att de första två amorteringsfria åren inte förslår. Så länge familjen får socialbidrag upp till existensminimum behöver lånet inte amorteras men räntan fortsätter att växa. Den växande räntan skapar en skuldfälla. Vi har tagit del av exempel där den växande räntedelen t.o.m. blivit högre än det ursprungliga lånet. Enligt vår mening bör lånet börja återbetalas den dag inkomsten överstiger existensminimum. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förändra reglerna för hemutrustningslånet i enlighet med vad jag fört fram i vår fråga?
fr · GN111058 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1058 av () till socialminister om konkurrensutsättning av LSS-verksamhet I flera kommuner genomförs nu konkurrensutsättning och privatisering av verksamheter för bl.a. personer med utvecklingsstörning i en snabb takt, vilket skapar stor oro bland brukarna. Det handlar exempelvis om personalbemanningen i gruppbostäder och om daglig verksamhet. Konkurrensutsättningen har på sina håll lett till att omvårdnaden i gruppbostaden inte längre ges utifrån enskildas behov, utan i enlighet med vad som överenskommits i upphandlingsförfarandet. Ett annat problem är kontraktstiden för entreprenader, vilken normalt är endast . Personer med utvecklingsstörning är i stort behov av kontinuitet. Kravet på kontinuitet betonas i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. LSS betonar även den enskildes rätt till självbestämmande och inflytande. Det borde därför vara en självklarhet att den enskilde kan tacka nej till att insatser man erhållit blir föremål för konkurrensutsättning. Ett sådant förtydligande behövs i LSS. I LSS föreskrivs att enskild LSS-verksamhet inte får bedrivas utan tillstånd av . Tillståndsprövningen är viktig, eftersom den innebär en kontroll av att den enskilda verksamheten uppfyller de kvalitetskrav som finns i LSS. Ett par länsstyrelser i landet hävdar dock att bestämmelsen om tillståndsplikt inte gäller entreprenader. Många privata LSS-verksamheter startas därför utan denna kontroll. Jag vill fråga socialministern: Är ministern beredd att ta initiativ till förtydliganden i LSS med innebörd att den enskilde har rätt att tacka nej till att de insatser man erhållit konkurrensutsätts och att tillståndsprövning av enskild verksamhet även omfattar entreprenader?
fr · GN111059 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1059 av () till socialminister om livsfarliga partydroger Knappt har GHB narkotikaklassats förrän efterföljaren dyker upp. Rengörings- och avfettningsmedel med farliga substanser har börjat missbrukas i bl.a. och , enligt rikskriminalens narkotikarotel. Det handlar om industrikemikalierna GBL och butandiol. GBL är ett milt, miljövänligt lösningsmedel som lämpar sig för bl.a. avfettning och färgborttagningsmedel. Medlen är lätta att komma över via kemikaliefirmor. GBL räcker till ca300 berusningar eftersom det räcker med en matsked för att berusa sig. Preparaten verkar på en kvart och ger sedan ingen baksmälla. I samband med alkohol kan preparaten ge livshotande effekter. De är billiga preparat och riskerar att bli lika populära partydroger som GHB. Precis som GHB har GBL sömngivande effekter. Överdos kan leda till medvetslöshet, och i kombination med alkohol är riskerna ännu större. Vi har sett alltför stora negativa följder av GHB:s verkningar och gäller det att snabbt stoppa GBL och butandiol. Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att via snabba åtgärder förhindra möjligheten att på ett enkelt sätt komma över ämnena GBL och butandiol?
fr · GN111060 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1060 av () till socialminister om narkotikaklassning av olika preparat Uppfinningsrikedomen är stor bland personer som använder droger. När ett preparat blir narkotikaklassat hittar de genast på en ny kemisk blandning för att klara sig undan de lagar som finns. har partydrogen GHB ersatts av bl.a. GBL. Jag har i tidigare debatt med socialministern påpekat att man bör se på preparatens verkningar när man narkotikaklassar ett ämne. Socialmnistern lovade då att fundera över detta. Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att vid narkotikaklassning av olika preparat se på verkningarna i stället för den kemiska sammansättningen?
fr · GN111061 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1061 av () till statsrådet om och projekt för entreprenörskap Den svenska myndigheten står i begrepp att teckna avtal med den kanadensiska myndigheten , för att starta ett projekt som ska stimulera entreprenörskap. Avtalstextens Preamble B säger: "wishes to obtain the System från CEED to enable to support the and operation of OBC Site(s) throughout ." Fem OBC-kontor planeras öppna . Som projektmål anges i planeringsunderlaget: "kommer Open For Business att omfatta minst 20 kontor, fördelat på sex regioner." Detta har väckt stor oro hos etablerade organisationer som bedriver liknande verksamhet i . Man befarar att den statliga myndigheten kommer att medverka till osund konkurrens som kan riskera att konkurrera ut verksamma aktörer. Vilka överväganden har regeringen gjort i bedömningen av risken för snedvridande konkurrens som kan drabba privata och ideella aktörer som vänder sig till samma målgrupp, t.ex. Ung Företagsamhet, , Drivhuset, Snilleblixtarna, m.fl.?
fr · GN111062 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1062 av () till statsrådet om klarläggning av AGNEF, Arbetsgruppen för utredning av MV förlisning har just avslutat en konferens, där bl.a. internationella experter diskuterat fakta om . Arbetsgruppen anser att analysgruppens slutsatser inte tillgodoser kraven på rättssäkerhet. och Anhöriga (SEA) kräver en långsiktig lösning, inte minst vill man veta orsaken till varför fartyget förliste. I detta sammanhang ifrågasätts trepartsöverenskommelsen. Godkännande från anses inte gälla själva bevismaterialet. Mänskliga rättigheter åberopas som stöd för fortsatt utredning. En internationell opinion håller också på att skapas till stöd för kompletterande utredning. Vid konferensen framkom att hållfasthetsexperterna har en annan syn på vilket sätt Estonia sjönk än visat. En av programpunkterna handlade om ej utredda skador och felaktiga slutsatser. En annan handlade om omvärldens krav på hur en ny undersökning ska sammansättas. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ge klarhet över orsaken till förlisning?
fr · GN111063 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1063 av () till statsminister om kompensation för långa resor Bensinpriset har stigit kraftigt till följd av ökade råoljepriser och har det passerat tiokronorsspärren. För oss som bor i glest befolkade delar av landet med långa avstånd och otillräckliga allmänna kommunikationer slår bensinkostnaderna hårdare än i tätbebyggda delar. Med en kronas dyrare bensin har den som pendlar mellan t.ex. och fått ökade bensinkostnader med 100@200kr beroende på bilens bensinförbrukning. Detta är kännbart för hushållsekonomin, särskilt för den som hade små marginaler för ökade utgifter. Vi vill att hela ska leva. För att lyckas med detta måste vi ha så jämlika förutsättningar som möjligt för tillväxt i hela landet. Vi måste kunna bo och verka även i glesbygden. Min fråga till statsministern är vad statsministern avser vidta för åtgärder för att hitta former för att kompensera människorna i dessa delar av landet för dyrbara resor till service m.m. på liknande villkor som till arbete.
fr · GN111064 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1064 av () till statsminister om bensinskatten Statsministern har uttalat sig i medierna på ett sätt som skulle kunna leda till slutsatsen att han är öppen för omprövningar när det gäller regeringens skattepolitik på några områden, bl.a. förmögenhetsskatten, fastighetsskatten och kapitalskatterna. En välvillig tolkning skulle kunna innebära att regeringen är beredd att pröva förutsättningarna även för andra skattesänkningar. har bensinpriset hamnat över 10kr per liter. För många människor är det viktigt att kunna använda bilen både i arbetet och privat. Fortsätter bensinpriset att öka i samma takt som , så kommer fler att tvingas sluta att köra bil. Skatternas andel av bensinpriset är mycket hög. Det innebär att regeringen har en möjlighet att påverka människors situation till det bättre genom att sänka bensinskatten. Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att även människor med normala inkomster ska ha möjlighet att använda bilen både privat och i tjänsten?
fr · GN111065 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1065 av () till finansminister om utländska företagare som billig arbetskraft I den 17november kunde vi läsa under rubriken att polska enmansföretag arbetade i utan arbetstillstånd. Konsultföretag i nordvästra förmedlar polska hantverkare med F-skattsedel till 100kr . utfärdar F-skattsedel till de polska medborgarna utan att de har arbetstillstånd. menar dock att alla utlänningar måste följa utlänningslagen, som stipulerar att arbetstillstånd är ett måste. I den 18november 1999 ställde jag en fråga till finansminister med ovan anförda argument. Finansministern lovade då att se över lagstiftningen på det här området och se hur man kan hantera problemet. Finansministern kunde inte ange någon tidtabell, men var lika angelägen som undertecknad om att snabbt göra någonting åt problemet. De svenska näringsidkare som konkurrerar med denna typ av utländska lågprisföretag kommer att slås ut eftersom de inte kan konkurrera på lika villkor. Problemet har sedan frågan ställdes inte blivit mindre, snarare har det ökat. Det har gått över sedan frågan ställdes och såvitt jag vet har ingen förändring skett. Min fråga till finansministern blir därför: Hur långt har kommit i frågan och när kommer problemet att åtgärdas?
fr · GN111066 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1066 av () till finansminister om bensinskatten Jag har tidigare @ via en interpellation och via ett flertal frågor @ efterhört regeringens intresse av att sänka bensinskatten. har bensinpriset passerat 10kr! Ingen kan säga om det kommer ytterligare höjningar. Bensinkostnaderna är en stor post i en familjs budget @ särskilt om familjen valt att bosätta sig på landsbygden. Där klarar man sig oftast inte utan bil. Jag välkomnar finansministern hem till min bostadsort och närliggande byar i för att visa att bilen eller bilarna behövs för att klara sig. Det är inte bara arbetsresor jag talar om. Det är också resor till fritidsaktiviteter, till annan social samvaro och i en bygd där kommunikationerna är bristfälliga (särskilt kvällar och ) är bilen ett måste. Bensinkostnaderna märks mycket väl i en familjs ekonomi. börjar bensinpriset bli så högt att smärtgränsen måste anses nådd. Jag har sett att finansministern @ i miljösammanhang @ stolt talar om att han till och från jobbet åker tunnelbana. Vi har ingen tunnelbana i . Finansministern har sagt att regeringen "inte har planer på att varken höja eller sänka skatten på bensin". Det där med att höja måste väl vara ett skämt? Ämnar finansministern sänka skatten på bensin?
fr · GN111067 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1067 av () till finansminister om rederinäringen Det danska har beslutat att även passagerarfärjor kan omfattas av "bekvämlighetsregistret" (Danskt Internationellt Sjöfartsregister). Detta innebär att de anställda slipper att betala inkomstskatt. Redarna får sänkta kostnader när de omförhandlar löner på en ny och lägre nivå. Den danska lagändringen motiveras dels av att kompensera näringen för den slopade taxfreeförsäljningen och dels av motsvarande tyska beslut om skattelättnader för tyska rederier. kommer att bli omgärdat av länder som har olika skattelättnader. Det kommer att bli en avsevärd skillnad i driftskostnader mellan å ena sidan danska och tyska och å andra sidan svenska färjerederier. Danska och tyska rederier kommer att få stora konkurrensfördelar gentemot de svenska vilket kan komma att medföra en katastrof för svensk sjöfart. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att svenska färjerederier inte missgynnas i konkurrensen med de danska och tyska rederierna?
fr · GN111068 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1068 av () till utbildningsminister om verksamheten vid historiska museum, LUHM, är en nationellt och internationellt välkänd institution som riskerar att få sin verksamhet kraftigt begränsad i och med besparingar på 1686000kr. I sin redovisning med förslag till besparingsåtgärder skriver områdesstyrelsen för humaniora och teologi att "den del av statsbudgetanslaget till Lunds universitets historiska museum som är grundutbildningsmedel drages in, vilket innebär att personal får sägas upp och museet drivas vidare på betydligt lägre ambitionsnivå än . Vägande skäl måste framföras om LUHM som ska fortsätta som mottagare av arkeologiska fornfynd. De särskilda statsbidrag, som staten tillskjuter för omhändertagandet, täcker inte kostnaderna (@@@). Om nuvarande grundutbildningsmedel på 1686000kr dras in får detta omfattande konsekvenser för museet och också för arkeologiska institutionen." LUHM sorterar under och därigenom under . Dock bedrivs även en omfattande kulturell verksamhet, t.ex. insamling och katalogisering av arkeologiska fynd. Till Lunds universitets arkeologiska institution och till söker sig studenter och forskare från hela världen, eftersom det är här som landets största samlingar av arkeologiska fynd finns. När frågor ställs till kulturminister och utbildningsminister verkar ingen av dem vilja axla ansvaret utan frågan hamnar mellan två stolar. Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta med anledning av vad som ovan anförts för att säkerställa en fortsatt utbildnings- och forskningsverksamhet vid LUHM?
fr · GN111070 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1070 av () till statsrådet om kön som skäl för asyl Efter lagändringen den 1januari 1997 tillkom en ny lydelse i utlänningslagen om "skyddsbehövande i övrigt". "Skyddsbehövande i övrigt" är t.ex. den som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse. Anledningen till detta tillägg var att denna grupp bedömdes vara i behov av ett starkare skydd än vad tidigare lagstiftning kunde erbjuda. Tyvärr har inte den nya skyddsbestämmelsen medfört någon större förändring i sak. Det är endast ett fåtal fall som har beviljats uppehållstillstånd med hänvisning till regeln. Några exempel är två flickor från som bedömdes riskera att bli könsstympade och några homosexuella män från bl.a. de forna . Runtom i världen finns det många kvinnor som, på grund av att de brutit mot sina sedvänjor, dödats, misshandlats eller riskerar att utsättas för våld. Kvinnor som riskerar livet på grund av hot från sina egna familjer, som de s.k. hedersmorden i eller , torde omfattas av den nya skyddsbestämmelsen. och gör inte den bedömningen @ kön som skäl för asyl räknas fortfarande inte. menar att för att medvetandegöra de som arbetar med frågorna om denna problematik och bättre kunna handlägga detta på och bör kanske en omfattande utbildning genomföras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att intentionerna bakom lagstiftningen ska uppfyllas?
fr · GN111071 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1071 av () till statsrådet om återtagandeavtal Vid sammanträdet med försäkrade statssekreterare att det i EU-arbetet med återtagandeavtal inte diskuteras kopplingar mellan tredjelandsberedskap att teckna återtagandeavtal med EU å ena sidan och bistånd och handel å den andra sidan. Jag har läst ett danskt dokument (7707/99, 27/4 2000) beträffande återtagandeavtal, framtaget i nordiskt samarbete och ställt till EU:s arbetsgrupp Migration, som bl.a. innehåller följande rekommendation: "@@@Om dessa instrument visar sig vara ineffektiva kan ett annat slags instrument (politiskt) övervägas som kopplingen mellan återtagande och ömsesidiga relationer beträffande bistånd, handel, investeringar etc." Det förefaller således finnas en beredskap att genom utpressningsmetoder försöka tvinga tredjeland att ta emot människor som EU:s medlemsstater vill avvisa. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder regeringen avser vidta för att relationer mellan EU och tredjeland beträffande bistånd, handel och investeringar fullständigt hålls isär från träffande av och tillämpning av återtagandeavtal.
fr · GN111072 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1072 av () till försvarsminister om sexhandel i Kosovo Sedan vapenstilleståndet i Kosovo trädde i kraft har det från flera håll rapporterats att sexhandeln med kvinnor, både inom Kosovo och till Kosovo från andra östeuropeiska länder, har ökat. Hundratals kvinnor främst från Österuropa, misstänks leva i sexuellt slaveri sedan de lurats bort från sina hemländer. Kosovos gränser är lätta att passera. Den FN-resolution som garanterade att jugoslaviska gränsvakter skulle bevaka sitt lands gränser har nonchalerats av den nya ledningen för Kosovo som utgörs av medlemmar. Närvaron av internationella soldater och hjälparbetare samt avsaknaden av ett fungerande rättssystem har skapat god jordmån för sexhandel. Bakom handeln står nätverk med lång erfarenhet av organiserad brottslighet och de skyddas ofta av högt uppsatta personer, ibland med anknytning till UCK. Svenska staten har givit ett stort ekonomiskt stöd till återuppbyggnaden av Kosovo, närmare bestämt ca . används för att delfinansiera ett projekt mot sexhandel som leds av den internationella organisationen för migration, IOM. position som biståndsgivare till Kosovo innebär risk för att vi bidrar till en fortsatt laglöshet och fortsatt sexhandel med kvinnor i regionen. Här har vi ett stort ansvar för upprätthållandet av mänskliga rättigheter. Vad vill försvarsministern göra för att förhindra sexhandeln i Kosovo och för att tillförsäkra de utsatta kvinnorna sina mänskliga rättigheter?
fr · GN111073 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1073 av () till försvarsminister om (SOU 1999:128) har föreslagit ett förbud mot smällare från den 1december 2000. I finns ett antal småföretag i fyrverkeriebranschen. Det är viktigt att dessa företag får möjligheter att planera sin verksamhet långsiktigt. Försäljningen av fyrverkeriprodukter är mycket ojämnt fördelad över årets månader. Företagen måste nu göra sina beställningar för det som ska säljas i samband med /2001. Införs ett förbud mot smällare den 1december leder det självfallet till stora ekonomiska konsekvenser för dem som redan köpt in. De som avvaktar på grund av osäkerhet kan stå utan produkter om förbudsdatumet senareläggs. Regeringen har ännu ej redogjort för sin avsikt när det gäller utredningens förslag om . Ett snabbt besked om tidpunkt för eventuellt införande av ett förbud mot smällare är nödvändigt för att branschen ska få möjligheter att planera sin verksamhet. När avser försvarsministern bringa klarhet i fråga om ett förbud mot smällare kommer att införas?
fr · GN111074 · 2000-05-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1074 av () till näringsminister om förkortad försöksperiod har tidningarna rapporterat om människor vars liv förändrats i positiv riktning tack vare möjligheten att få vara med i projektet med alkolås. Det gäller inte bara de direkt inblandade, utan även deras familjer. Eftersom ett av villkoren för deltagande är att man förändrar sitt beteende innebär således alkolåsprojektet en helt ny och bättre livsstil för många. I den debatt som följde på min interpellation 1999/2000:227 om alkolås uttryckte näringsministern sin vilja att förkorta projekttiden och göra en utvärdering för att snabbare kunna komma i gång i full skala. Med tanke på de vitsordat goda effekterna som har uppnåtts vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att förkorta projekttiden för försöket så att alkolås kan bli ett instrument som kan användas i hela vårt land?