ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12141 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:141,142 och 143 om mediesamarbete mellan de nordiska länderna har frågat mig och statsråden och om vilka åtgärder vi avser vidta för att den digitala tekniken ska kunna främja i stället för hindra det demokratiska och kulturella, nordiska samarbetet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Inledningsvis vill jag nämna att den digitala distributionstekniken för TV-sändningar för med sig en mängd olika fördelar och möjligheter. För tittarna innebär det t.ex. att bild- och ljudkvaliteten blir mycket bättre och att ett betydligt större utbud av olika program och tjänster, däribland även våra grannländers programutbud, kan erbjudas. Den tekniska utvecklingen innebär vidare att den begränsade tillgången på radiofrekvenser bättre kan tas till vara för det moderna samhällets många olika behov. Den digitala utvecklingen inom TV-området innebär dock att mottagning av t.ex. svenska program utanför gränser inte kommer att kunna ske på samma sätt som är fallet med analoga TV-sändningar . Det beror bl.a. på att frekvensplaneringen av de digitala TV-sändningarna delvis är annorlunda än vid analoga sändningar. I detta sammanhang är det viktigt att ha klart för sig att den pågående utvecklingen inte innebär att möjligheten att ta emot svenska program i övriga eller omvänt därigenom upphör. Förutom det existerande utbytet av svenska och finska TV-program mellan och finns goda möjligheter att mot avgift ta emot svenska program via kabel- eller satellitsändningar. Ett annat ämne som tar upp i sin fråga är upphovsrätten. Ett av de mest grundläggande incitamenten för all konstnärlig verksamhet är upphovsmännens möjlighet att få betalt för sina prestationer. Det är också rimligt att programföretag och produktionsbolag kan få betalt för sina TV-program. Frågan är emellertid inte en sak för statsmakterna i första hand utan en förhandlingsfråga mellan upphovsmän och distributörer i det här fallet. Det omfattande nordiska samarbete som förekommer påverkas givetvis av den digitala utvecklingen. Det betyder emellertid inte att samarbetena behöver bli mindre omfattande än . Tvärtom kommer nya att uppstå. Ett exempel på samarbete som uppstått som en följd av den tekniska utvecklingen är Nordig, inom vilket de nordiska public service-företagen och de kommersiella TV-bolagen samt telebolagen utarbetar en gemensam nordisk standard för digitala mottagarapparater. Övriga nordiska samarbeten som t.ex. gemensam programproduktion, programinköp, överföring och försäljning av nordiska program till icke-nordiska länder samt produktion av barnprogram kommer även i fortsättningen att vara viktiga delar i det nordiska demokratiska och kulturella utbytet.
frs · GO12142 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:141,142 och 143 om mediesamarbete mellan de nordiska länderna har frågat mig och statsråden och om vilka åtgärder vi avser vidta för att den digitala tekniken ska kunna främja i stället för hindra det demokratiska och kulturella, nordiska samarbetet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Inledningsvis vill jag nämna att den digitala distributionstekniken för TV-sändningar för med sig en mängd olika fördelar och möjligheter. För tittarna innebär det t.ex. att bild- och ljudkvaliteten blir mycket bättre och att ett betydligt större utbud av olika program och tjänster, däribland även våra grannländers programutbud, kan erbjudas. Den tekniska utvecklingen innebär vidare att den begränsade tillgången på radiofrekvenser bättre kan tas till vara för det moderna samhällets många olika behov. Den digitala utvecklingen inom TV-området innebär dock att mottagning av t.ex. svenska program utanför gränser inte kommer att kunna ske på samma sätt som är fallet med analoga TV-sändningar . Det beror bl.a. på att frekvensplaneringen av de digitala TV-sändningarna delvis är annorlunda än vid analoga sändningar. I detta sammanhang är det viktigt att ha klart för sig att den pågående utvecklingen inte innebär att möjligheten att ta emot svenska program i övriga eller omvänt därigenom upphör. Förutom det existerande utbytet av svenska och finska TV-program mellan och finns goda möjligheter att mot avgift ta emot svenska program via kabel- eller satellitsändningar. Ett annat ämne som tar upp i sin fråga är upphovsrätten. Ett av de mest grundläggande incitamenten för all konstnärlig verksamhet är upphovsmännens möjlighet att få betalt för sina prestationer. Det är också rimligt att programföretag och produktionsbolag kan få betalt för sina TV-program. Frågan är emellertid inte en sak för statsmakterna i första hand utan en förhandlingsfråga mellan upphovsmän och distributörer i det här fallet. Det omfattande nordiska samarbete som förekommer påverkas givetvis av den digitala utvecklingen. Det betyder emellertid inte att samarbetena behöver bli mindre omfattande än . Tvärtom kommer nya att uppstå. Ett exempel på samarbete som uppstått som en följd av den tekniska utvecklingen är Nordig, inom vilket de nordiska public service-företagen och de kommersiella TV-bolagen samt telebolagen utarbetar en gemensam nordisk standard för digitala mottagarapparater. Övriga nordiska samarbeten som t.ex. gemensam programproduktion, programinköp, överföring och försäljning av nordiska program till icke-nordiska länder samt produktion av barnprogram kommer även i fortsättningen att vara viktiga delar i det nordiska demokratiska och kulturella utbytet.
frs · GO12144 · 2000-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:144 om mervärdesskatt har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att den sänkning av mervärdesskatten för personbefordran som föreslås i budgetpropositionen även ska gälla för färjetrafiken till . I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) föreslås att den mervärdesskattesats som tillämpas för personbefordran ska sänkas från till . Lagändringen föreslås träda i kraft . På persontransporter kommer således mervärdesskatt att tas ut . Detta gäller oavsett om transporten sker med flyg, bil, båt eller buss. Den föreslagna lagändringen innebär inte att färjetrafiken till och från kommer att behandlas annorlunda än annan personbefordran. Det har kommit till kännedom att transportörer som bedriver Gotlandstrafik befarar att det kan uppstå svårigheter för dem att avgöra vilken skattesats som ska användas för andra tjänster som de erbjuder passagerarna i samband med personbefordran. Detta skulle t.ex. kunna gälla upplåtelse av hytter till passagerarna under resan och transport av den personbil passageraren medför. Det kan konstateras att den föreslagna lagändringen ännu inte har trätt i kraft. Enligt uppgift från skattemyndigheten har myndigheten inte heller tagit någon definitiv ställning i frågan. Det är därför enligt min mening för tidigt att uttala sig om det verkligen kommer att uppstå problem vid tillämpningen. Eftersom frågan kan ha betydelse för färjetransportörernas möjlighet att planera sin verksamhet har jag dock valt att uppmärksamma på situationen. I övrigt avser jag inte att företa någon särskild åtgärd.
frs · GO12147 · 2000-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:147 om gemensam annonsplats för kvalificerade yrkesutbildningar har frågat mig vilka åtgärder som jag avser vidta för att öka informationen och överblicken över kvalificerade yrkesutbildningar (KY). nämner att en gemensam annonsplats på nätet där alla kvalificerade yrkesutbildningar kan läggas in skulle svara mot såväl den enskildes behov som studievägledares behov av att orientera sig. En samlad information om KY-utbildningarna finns att tillgå på Internet under adressen . I budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1) har regeringen aviserat att försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning ska övergå i reguljär verksamhet och att regeringen avser återkomma till denna fråga i en proposition till under slutet av . Jag avser återkomma till frågor om informationen kring kvalificerad yrkesutbildning i den nämnda planerade propositionen.
frs · GO12148 · 2000-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:148 om abortregister har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser att vidta för att uppgifter om aborter ska utgå ur registren. Dagens sjukvårdsregister, även kallat patientregister, tillkom genom förordningen (1993:1058) om sjukvårdsregister hos för forskning och statistik. Enligt förordningen ska den som bedriver verksamhet inom hälso- och sjukvården lämna uppgifter till om de patienter som föregående år har skrivits ut från sluten vård och om de patienter som vårdats i den öppna vården, om vården tidigare vanligen meddelades i den slutna vården. Hos förs också ett abortregister som innehåller individuppgifter men inte identifierbara personuppgifter, varför det inte utgör ett personregister i personuppgiftslagens mening. I sjukvårdsregistret finns alla kirurgiska ingrepp förtecknade och då även aborter. I interpellationsdebatten svarade jag bl.a. att jag kommer att be att redovisa hur sjukvårdsregistret används och vilka komplikationer som kan finnas med registret. I debatten anförde jag också följande: "Jag kommer att begära att få reda på i vilken mån de här uppgifterna betyder någonting för den medicinska utvecklingen. Betyder de ingenting kan man lika väl ta bort dem. Framför allt vill jag få reda på i vilken mån man kan bedöma att detta skulle påverka integriteten eller på något sätt skada de kvinnor som har genomgått abort. Jag kommer att begära att få en sådan redovisning." Något särskilt abortregister som innebär att man för till personuppgifter till det nuvarande abortregistret kommer inte att införas.
frs · GO12149 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:149 om Småföretagsdelegationens förslag har frågat mig vad jag avser att göra för att påskynda genomförandet av Småföretagsdelegationens förslag. Jag besvarade en interpellation från (2000/01:61) om småföretagarnas förutsättningar avseende samma frågeställning som tas upp i denna fråga. Sammanfattningsvis redovisade jag i interpellationssvaret att åtgärder enligt regeringens bedömning vidtagits för att undanröja majoriteten av de hinder för tillväxt som Småföretagsdelegationen identifierat. Jag konstaterade också att det tar tid innan flera av förslagen kan leda till förändrad lagstiftning eftersom förslagen i många fall inte var av den karaktären att de kan genomföras direkt. Därtill har regeringen ställt sig bakom flera av delegationens huvudförslag. Det gäller t.ex. förbättrade möjligheter att göra avsättningar till periodiseringsfond, införandet av individuella kompetenskonton, förbättrad information för småföretagare och en omfattande satsning på att förstärka det systematiska arbetet med regelförenkling inom myndigheter, och i utredningsväsendet. Simplexenheten övervakar nu också att samtliga förslag som kan ha effekter av betydelse för småföretagare underställs en särskild konsekvensanalys. Regeringen har vidare dessutom genomfört åtgärder som ska förbättra förutsättningarna för små och medelstora företag på andra områden än där Småföretagsdelegationen lagt förslag. Den pågående omstruktureringen av de statliga myndigheter som är viktiga för småföretagens villkor ska leda till en bättre samordning och en effektivare och tydligare myndighetsstruktur gentemot företagen och andra intressenter. Regeringen har också tillsatt en utredning för att se över de s.k. 3:12-reglerna för fåmansföretag och för att pröva olika möjligheter att underlätta generationsskiften i företag. Avslutningsvis vill jag markera att jag avser att med fortsatt hög prioritet driva arbetet vidare med att förenkla reglerna för småföretagare.
frs · GO12150 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:150 om aktivitetsgarantin har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för de personer som av olika skäl inte kan ta sig in på den reguljära arbetsmarknaden respektive till en reguljär utbildning, men som heller inte förtjänar avstängning från arbetslöshetsersättning. Aktivitetsgarantin vänder sig till de arbetssökande som varit, eller riskerar att bli inskrivna som arbetslösa hos arbetsförmedlingen . Bland dessa finns både personer som uppbär arbetslöshetsersättning och de som inte gör det. Det faktum att de är inskrivna som arbetslösa hos arbetsförmedlingen tyder på att arbetsförmedlaren gjort bedömningen att den arbetslöse har möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden eller ta sig vidare till en utbildning. Givetvis är det så att de arbetslösa har olika förutsättningar och för vissa är det svårare och tar än för andra, men har den arbetssökande inga förutsättningar alls att ta sig in på den reguljära arbetsmarknaden kan denne knappast anses stå till arbetsmarknadens förfogande och bör då inte vara ett föremål för arbetsmarknadspolitiken. Ett av syftena med aktivitetsgarantin är just att kunna skräddarsy insatser för arbetslösa som står långt från arbetsmarknaden och på detta sätt öka deras chanser att erhålla ett reguljärt arbete. Det som också är förmånligt är ju just att insatsen inte upphör förrän man tillsammans löst situationen för den arbetssökande. Detta arbete bygger på en handlingsplan som arbetsförmedlaren tagit fram i samråd med den arbetssökande. De personer som omfattas av aktivitetsgarantin har således, enligt arbetsförmedlingen och dem själva, en möjlighet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. Hur detta ska gå till finns registrerat i den individuella handlingsplanen som ligger till grund för aktiviteterna inom ramen för garantin. Avslutningsvis vill jag bara erinra om att grundvillkoret för att få ersättning från arbetslöshetsersättningen är att man står till arbetsmarknadens förfogande och aktivt söker arbete. Att inte acceptera ett erbjudande om skräddarsydda insatser inom ramen för aktivitetsgarantin för att man så snabbt som möjligt ska kunna få ett arbete eller påbörja en utbildning är detsamma som att säga att man inte vill ha ett arbete. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder.
frs · GO12151 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:151 om revisorers rapport har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser vidta för att minska handläggningstiderna avseende uppehållstillstånd för asylsökande respektive överklagande i avvaktan på revisorers rapport. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen följer fortlöpande handläggningstiderna i hela asylprocessen. I syfte att förkorta handläggningstiderna har regeringen såväl innevarande år förstärkt och i budgetpropositionen föreslagit ytterligare förstärkning av anslagen för och . huvudansvar för verkställighet av beslut om ut- och avvisning samt befogenhet att bistå polisen vid kontroll i samband med in- och utresa är ytterligare ett led i att förkorta handläggningstiderna. Helhetssynen på migrationsfrågorna har fått genomslag och integrerats i utlandsmyndigheternas verksamhet. Detta har lett till att rutiner har utarbetats för att underlätta den praktiska ärendehanteringen i syfte att få ned handläggningstiderna. Elva utlandsmyndigheter har fått eller kommer att få tjänster för migrationstjänstemän. Dessa har ett operativt ansvar och bidrar till att öka möjligheterna till framförhållning och tidig planering för nödvändiga insatser samt har en viktig roll i ärendehanteringen. Ökad rapportering från utlandsmyndigheterna om migrationsfrågor leder till mer heltäckande beslutsunderlag. Sammantaget avses detta leda till kortare handläggningstider. Regeringen verkar således för att effektiviteten i myndigheternas beslutsfattande ökar vilket bör innebära förkortade handläggningstider. Detta får dock inte ske på bekostnad av rättssäkerheten i handläggningen.
frs · GO12153 · 2000-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:153 om premiepensionsfonders förvaltningskostnader har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon avser vidta för att rätta till situationen att hela förvaltningskostnaden för fonderna i premiepensionssystemet inte fanns med i fondkatalogen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är korrekt att den information som finns med i fondkatalog inte innehåller totalkostnaden för fonderna. I den avgift som anges i katalogen ingår dock både den vanliga förvaltningsavgift som fonden tar ut av fondandelsägarna och som brukar anges i tidningar m.m. och kostnader för revision, förvaring av värdepapper och andra kostnader som en del fonder tar ut vid sidan av den vanliga förvaltningsavgiften. Därtill tar fonderna ut vissa kostnader som t.ex. transaktionskostnader ur fondförmögenheten. De sistnämnda kostnaderna ingår inte i den grundavgift som anges i katalogen. anger flera skäl till att informationen inte finns med. De två viktigaste är dels att det begrepp, TKA, som används för att mäta den totala kostnaden inte var ett etablerat begrepp när katalogen planerades, dels att TKA bygger på information bakåt i tiden. Många av PPM-fonderna är nya och de saknade historisk information om kostnader när katalogen trycktes. Däremot finns TKA, för de fonder som inte är nya, tillgänglig på respektive fonds faktablad på . har informerat mig om att man ser över vilken information som ska finnas med i nästa version av fondkatalogen. Jag förväntar mig att detta arbete kommer att leda till att så mycket information som möjligt finns med om fondernas kostnader och avgifter i fondkatalogen. Jag förväntar mig också att fonderna själva kommer att se över den information de lämnar till .
frs · GO12154 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:154 om har ställt en fråga till utrikesministern om Aralsjökatastrofen och vilka åtgärder regeringen avser vidta för att initiera och driva denna fråga i olika nationella och internationella organ. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Förhållandena i och kring innebär, som riktigt framhåller, en fruktansvärd ekologisk katastrof med svåra följder både för miljön och människors hälsotillstånd i strandstaterna och . Berörda av frågan om vattenresurserna är också , och . Bland dem som engagerat sig i frågan råder enighet om att det krävs åtgärder av tre skilda slag. Den akuta humanitära situationen måste fortlöpande uppmärksammas. måste ett arbete ske för att förbättra effektiviteten i de bevattningsanläggningar som anlades under Sovjettiden. Ett mer långsiktigt stöd måste vidare till för att ställa om näringsstrukturen i området från det nuvarande starka beroendet av bommullsodling. Denna ensidiga näringsinriktning kräver konstbevattning i former som givit upphov till skadorna. Det förhållande att flera länder delar på och är ansvariga för en gemensam vattenresurs innebär också en säkerhetspolitisk utmaning och kräver att de drabbade länderna arbetar tillsammans och mot gemensamma mål. De fem närmast berörda länderna, som alla är unga självständiga stater under utveckling, samarbetar inom ramen för for the Aral Sea @ ett samarbete som förtjänar internationellt stöd. Det internationella samfundet och bilaterala givare är på flera sätt engagerade för att motverka katastrofens effekter och för att förbättra livsbetingelser och försörjningsmöjligheter för de berörda människorna. stöder projekt ägnade dammsäkerhet för att bl.a. mildra effekterna av den fortsatta uttorkningen av . bidrar med till detta projekt. bedriver projekt inom områdena social verksamhet och hälsa, inom vilka insatser för barn och kvinnor är särskilt angelägna. I regionen arbetar , bl.a. med svenskt stöd om . Gemensamt för såväl de multilaterala som de bilaterala insatserna är att de har som mål att stödja och utveckla de berörda ländernas egen förmåga att hantera frågan. Regeringen har i särskilt regeringsbeslut till Sida bl.a. beslutat att svenskt stöd ska främja miljörelaterade projekt i , främst med bäring på och de sociala konsekvenserna av katastrofen. I har ett berömvärt arbete skett av den svenska som tillsammans med och satt denna fråga i fokus, bl.a. genom att anordna en konferens för att sprida kunskap om och dess problem. En rad lokala frivilligorganisationer har växt fram i regionen. Deras arbete bidrar till att både väcka de berörda ansvariga regeringarna och till att frågan ges en mer framskjuten plats på dagordningen i de internationella forum där beslut om finansiella resurser fattas. Det är min bedömning att det finns en insikt om Aralsjöproblematiken i de internationella organisationerna som nämner i sin fråga. Detta innebär inte att tillräckliga resurser avsätts från bilaterala och multilaterala givare. kommer att fortsätta sitt stöd och @ i likhet med vad jag svarade på en interpellation från @ självfallet fortsatt följa utveckling i regionen.
frs · GO12156 · 2000-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:156 om optionsavtal har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stoppa de optionsavtal som Tredje och Sjätte har ställt ut till anställda i Industrivärden respektive . fattade beslut om en reformering av AP-fonden. Reformen innebär i huvudsak att första@femte fondstyrelserna ombildats till fyra nya buffertfonder, Första@Fjärde AP-fonderna, och att nya placeringsregler kommer att gälla för dem /2001. Reglerna för berörs dock inte av reformen. Det finns varken i de nuvarande eller nya placeringsreglerna något som hindrar att AP-fonderna som ett led i förvaltningen av fondernas tillgångar eller för att skydda fondens tillgångar mot risker på marknadsmässiga villkor ställer ut optioner i de aktier fonderna innehar. Både enligt de nuvarande och framtida reglerna om AP-fondernas verksamhet gäller att fonderna i den löpande verksamheten ska ha en självständig ställning i förhållande till regeringen. Regeringen ska emellertid göra en utvärdering av AP-fondernas förvaltning av fondmedlen under det föregående verksamhetsåret som överlämnas till . Utvärderingen avser i första hand det ekonomiska utfallet av förvaltningen. I utvärderingen kan regeringen emellertid även lämna synpunkter på fondernas tillämpning av de för dem gällande placeringsreglerna. Dessutom har regeringen möjlighet att vid behov lämna förslag till om ändringar i AP-fondernas placeringsregler.
frs · GO12157 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:157 om långsiktigheten i 4-procentsmålet har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppnå långsiktighet för målet om högst öppen arbetslöshet. Hon menar att det på arbetsförmedlingarna i varit en sådan fokusering på målet att aktiviteter i form av bl.a. konferenser skjutits upp till och att detta inverkar negativt på 4-procentsmålet och en långsiktig planering. Jag vill till att börja med säga att det långsiktiga målet är att öka sysselsättningsgraden till 2004 och därefter full sysselsättning. Det är utifrån denna inriktning arbetsmarknadspolitiken ska utformas. 4-procentsmålet är ett delmål och jag vill erinra om den kritik som framfördes, inte minst från borgerligt håll i , om hur orealistiskt målet var. Jag kan nu bara konstatera att målet är på väg att uppnås och att vi är på god väg att även uppnå sysselsättningsmålet. 4-procentsmålet uppnås inte genom höga programvolymer utan genom en väl fungerande arbetsmarknad som kan understödja en rekordartad sysselsättningsökning utan att inflationen tar fart. Arbetsmarknadspolitiken har bidragit till detta genom att de arbetslösa behållit sin anställbarhet genom de arbetsmarknadspolitiska programmen och sedan kunnat ta de nya jobben som skapats i konjunkturuppgången. Uppdraget till är att koncentrera insatserna till att motverka flaskhalsar och stödja dem som har det allra svårast att få ett arbete genom t.ex. aktivitetsgarantin. Hur sedan organiserar sitt arbete med konferenser och annat är en fråga för AMS. Jag förutsätter att arbetsförmedlingarna i planerar och genomför sin verksamhet utifrån det uppdrag regeringen ger AMS och anser därför att det inte finns någon anledning att vidta några ytterligare åtgärder.