ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11513 · 2000-02-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:513 av () till statsminister om åtgärdsprogram Ämnet mänskliga rättigheter är stort och omfattande. Det kan handla om det vardagsnära, vårt uppträdande och vårt förhållande till andra människor. Men ytterst handlar det om människosyn och hur människor värderas i samhället . Mänskliga rättigheter är en av samhällets grundpelare. frågade jag jämställdhetsminister om regeringen var beredd att tillsätta en utredning/kommission med uppgift att ta fram ett brett och konkret åtgärdsprogram för att komma åt den negativa människosyn och nedvärdering av människor som finns i vårt samhälle. Men tyckte kortfattat att det inte behövdes. Anledningen till min fråga då, var den fruktansvärda gruppvåldtäkten i . Men nu i dagarna kan konstateras att situationen inte har blivit bättre. En fjortonårig flicka har exempelvis av nio tonårspojkar blivit utsatt för en gruppvåldtäkt i ett garage i . Med anledning av den för många skrämmande samhällsutvecklingen och för att förhindra en ytterligare devalvering av människovärdet är min fråga om statsministern nu är beredd att tillsätta en kommission/utredning med bl.a. uppdraget att ta fram ett så långt möjligt heltäckande åtgärdsprogram för att uppvärdera människovärdet och de mänskliga rättigheterna i vårt samhälle.
fr · GN11514 · 2000-02-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:514 av () till statsminister om nationellt handlingsprogram "Nynazister är inga amatörmässiga barnrumpor", säger f.d. statsrådet i en artikel i den 25januari . "De är väl organiserade och utgör ett faktiskt hot mot enskilda och grupper av människor och ytterst mot demokratin", fortsätter han. Regeringen har tillsatt en kommitté för att utreda etablerandet av ett forum för Levande historia. Detta forum ska behandla frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Den nya verksamheten ska inledas . Jag anser att en sådan kommitté behöver tillsättas . Det är fint och positivt med tillbakablickande internationella konferenser, men det är nu som vi här i måste få besked om hur mycket resurser regeringen tänker tillskjuta för arbetet mot rasism och främlingsfientlighet i vårt land. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att föreslå åtgärder för att motverka och förebygga etniskt och rasistiskt våld. Arbetsgruppens rapport (Ds 1998:35) har varit klar , således . I den finns förslag som berör både myndigheter och kommuner, men ytterst få av förslagen har lett till konkret handling. Det är hög tid att sätta i gång med det arbetet. När avser statsministern använda rapporten 1998:35 som ett underlag till en sammanhållen handlingsplan för ett nationellt handlingsprogram för att förebygga etniskt och rasistiskt våld?
fr · GN11515 · 2000-02-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:515 av () till utrikesminister om samarbete med har man vid bedrivit studier om inom organisationen . är den enda högskola i som har en liknande verksamhet. Två lektorer, som arbetar i , bekostas av . Man har också byggt ut ett omfattande kontaktnät såväl i som i . Det har efter de senaste dagarnas händelser i , som föranlett den europeiska unionen att reagera liksom den , funnits anledning att från uttala en oro över framtiden för de studier och det utbyte som sker inom ramen för . Utrikesministern har ju också tydligt angett som målsättning att avbryta allt samarbete med , åtminstone på högre politisk nivå. Min fråga till utrikesministern blir därför: Är det förenligt med den nya svenska politiken gentemot att fortsätta de studier vid som sker inom ramen för och det utbyte med som är en förutsättning för dessa studier?
fr · GN11516 · 2000-02-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:516 av () till statsrådet om förenklingar för företagande Svenska företag, särskilt de mindre, behöver få mer tid att arbeta med sin affärsidé och lägga ned mindre på krångel och byråkrati. I syfte att underlätta och förenkla för företagen tillsatte regeringen och den s.k. Simplexgruppen. Resultaten har låtit vänta på sig. Ännu har inga förenklade deklarationer för småföretagare införts, ännu har inga förenklade registreringsförfaranden genomförts. Småföretagsdelegationen lämnade många konkreta förslag men de genomförs inte på ett sådant sätt att det märks ute i vardagen. I stället har vi fått konkreta exempel på att arbetet står helt still, på Patent- och registreringsverkets varumärkesenhet är arbetet mer eller mindre stillastående och väntetiderna för att handläggning ska påbörjas är årslånga. lämnar chefen för sitt arbete, just för att det tycks vara så svårt att få gehör för genomförande av förenklingar. Mot denna bakgrund vill jag fråga biträdande näringsministern: Vilka förändringar avser statsrådet genomföra för att förenklingar, snabbare handläggning och minskat krångel ska bli verklighet för småföretagare?
fr · GN11517 · 2000-02-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:517 av () till statsrådet om korrigering av utjämningsavgiften De slutgiltiga avgifter som SCB presenterade för våra kommuner innehåller felaktigheter. Det kommunala utjämningssystemet är så komplicerat att inte ens experterna tycks ha den rätta kunskapen att hantera uträkningsmetoden. Felräkningen har fått till följd att utjämningsavgiften för kommun har fördubblats utan att de kommunala förhållandena förändrats. Följden blir att staten själv, genom sin oförmåga att hantera systemet, rycker undan kommunens möjligheter att klara balansansvaret i ekonomin. En förutsättning för att det kommunala utjämningssystemet ska fungera är att uppgifterna som staten lämnar ut måste vara korrekta. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser biträdande finansministern vidta för att uppnå en större säkerhet i beskedet om utjämningsavgiften gentemot kommunerna?
fr · GN11518 · 2000-02-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:518 av () till finansminister om gränsgångaravtalet med När började byggas omförhandlade regeringen @ trots skånska varningar @ gränsgångaravtalet med . betalade gränsgångarna skatten i det land där de utnyttjade samhällsservicen @ nu betalas den där pengarna intjänas. Utvecklingen blev den förutsedda. Mängder av verksamhetsområden har skapats på den danska sidan, nästan inga på den svenska. Huspriserna på den danska sidan är dubbelt så höga som på den svenska. Detta skapar snabbt en kraftfull dynamik. Fler och fler (ca 8000 ) beräknas bosätta sig och påkräva full samhällsservice i , medan de jobbar och skattar i . tvingas bjuda dem på skola, vård och omsorg, medan danskarna lägger pengar på hög. Svårast och snabbast drabbas . På min fråga om detta (1998/99:489) svarade finansminister : "En kraftig ökning av pendlingen över riskerar dock att medföra ett ökat skattebortfall för kommunerna. Det är därför viktigt att noga följa utvecklingen för att ha underlag och beredskap att hantera eventuella obalanser som kan komma att uppstå." Denna viktiga beredskap @ vilka åtgärder kommer den att föranleda?
fr · GN11519 · 2000-02-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:519 av () till jordbruksminister om kulskytte i fågeljakt Från jägarhåll har jag uppmärksammats på en otäck jaktolycka i och ombetts agera. Det gäller jakt med kulvapen på i detta fall tjäder. Skytten sköt uppåt mot fågeln i trädet och kulan dödade på vägen till marken en jaktkamrat . Det här är givetvis en mycket ovanlig händelse, men visar på faran att skjuta med kulvapen vid fågeljakten där det kan vara svårt att ha ett naturligt kulfång. Jakt av denna typ förekommer även i . Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att händelser som den som beskrivs ovan inte ska ske i ?
fr · GN11520 · 2000-02-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:520 av () till statsrådet om vuxenutbildningskampanjer Enligt en inbjudan från kommer det att anordnas två vuxenutbildningskampanjer, en mindre och en större . Av inbjudan framgår att "är berett att finansiera vissa av de centrala/nationella stödinsatserna." Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidta för att delar av dessa medel ska kunna komma studieförbundsvärlden till del?
fr · GN11521 · 2000-02-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:521 av () till socialminister om preskriptionstid En patient , exempelvis 3@4 års ålder, som drabbats av leukemi behandlas med sedvanlig cytostatikabehandling och benmärgstransplantation med blodtransfusion. I samband med behandlingen blir patienten smittad med hepatit C. Först blir patienten informerad om behandlingsskadan. har patienten redan påbörjat en yrkesutbildning som måste avbrytas med hänsyn till smittan. Preskriptionstiden löper från smittotillfället som då ligger . Trots att patienten inte var informerad, eller haft vetskap om smittan, så har preskriptionen redan förfallit innan patienten blivit medveten om behandlingsskadan. Det är otillfredsställande att patienter som drabbats av allvarliga skador i sjukvården t.ex. i fall som ovan, inte kan få sitt ärende behandlat i . Någon ersättning för en sådan skada kan därmed inte utges, trots att varken patienten eller föräldrarna varit informerade. Jämförelse kan göras med patienter som blivit hivsmittade. Med anledning av den beskrivna situationen vill jag fråga socialministern: Avser ministern att vidta någon åtgärd i denna fråga?
fr · GN11522 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:522 av () till justitieminister om STASI-spioner har det skrivits om att både dansk och norsk säkerhetspolis håller på att gripa före detta DDR-spioner. Danska tidningar har innehållit mycket intressanta avslöjanden. Den norska nyhetsbyrån har tagit del av dokument som avslöjar att den östtyska spionorganisationen rekryterade medarbetare i till 1986. Enligt NTB:s uppgifter hade minst tio agenter i . Jag har på olika vägar försökt få en bild av om gör tillräckligt för att ställa de svenskar som arbetade som DDR-spioner inför rätta. Men svaren jag fått har varit vaga. Det har talats mycket om vilken miss det var att vi inte förlängde preskriptionstiden för brott begångna av svenska nazister under . Men också i fallet med STASI-spionerna kan preskriptionstiden bli ett problem. Det vore synd om vi än en gång lät passivitet och handfallenhet spela grova brottslingar i händerna. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att säkerställa att den svenska säkerhetspolisen givits möjlighet att prioritera gripandet av STASI-spioner?
fr · GN11523 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:523 av () till näringsminister om Efter Telia@Telenorhaveriet och den uteblivna introduceringen på börsen i vår har medborgarnas IT-företag vingklippts avsevärt. är i ett stort behov av kapital för att kunna utvecklas i takt med de konkurrerande företag på IT-marknaden som investerar i miljardklassen. behöver kapital både för teknikutveckling och för att stärka sin position i . har vi kunnat läsa att något regeringsbeslut inte kommer den 10februari vilket sagts vara nödvändigt för riksdagsbehandling och börsintroduktion . Regeringens senfärdighet med att låta introduceras på börsen skadar både bolaget, de anställda och IT-utvecklingen i . Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att ge möjlighet att expandera och konkurrera?
fr · GN11524 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:524 av () till statsrådet om rekrytering av utländska läkare Bristen på läkare gör att många känner otrygghet i vården. Svårigheter att rekrytera läkare har gjort att bl.a. läns landsting försöker rekrytera färdigutbildade specialistläkare från . Projektet hotas av att hävdar att projektet strider mot de lagar som styr arbetskraftsinvandringen. Däremot att rekrytera läkare från ett EU-land som möter inget hinder. I en alltmer globaliserad värld ter sig de svenska reglerna i detta sammanhang otidsenliga. Mot den bakgrunden vill jag fråga ansvarigt statsråd: Vilka åtgärder avser regeringen vidtaga för att göra det möjligt för läns landsting och andra arbetsgivare att rekrytera den kvalificerade arbetskraft de behöver?
fr · GN11525 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:525 av () till socialminister om folkrörelsemedverkan i alkoholpolitiken Folkrörelserna är viktiga delar i samhällets alkoholpolitiska arbete. För att skapa bredd och effektivitet i informationsarbetet mot alkohol och droger startades regeringens alkohol- och narkotikapolitiska råd som kontaktorgan med . Detta existerar inte längre. I stället finns ett nytt samverkansorgan oberoende alkoholsamverkan med branschföreträdare för intresseorganisationer inom alkohol- och restaurangnäringen. Med anledning av den förändring av samarbetspartner som skett med regeringen vid utformningen av alkoholpolitiken vill jag fråga socialministern följande: Vilka åtgärder avser socialministern vidtaga för att integrera folkrörelserna i det förebyggande arbetet mot alkohol och narkotika?
fr · GN11526 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:526 av () till näringsminister om beslutsordningen för står för en viktig del av det regionala utvecklingsarbetet. Det är viktigt att strukturfondsmedlen hanteras smidigt och att de får en lokal förankring i arbetet för regional utveckling. Det är också naturligt att koppla administration och beslutsorganisationen av stöden nära till arbetet med de regionala tillväxtavtalen. En försening av stöden och otillräckliga resurser för en svensk medfinansiering, liksom krångliga beslutsvägar gör att det regionala utvecklingsarbetet tappar i intensitet och effektivitet. ligger ansvaret för besluten hos de organ som är skilda från ansvaret med tillväxtavtalen. Det gäller inte minst i de län som bedriver försök med ökat regionalt självstyre. Där står de regionala självstyrelseorganen för utvecklingsarbetet, medan den statliga håller i EU-pengarna. Mot den bakgrunden vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern vidtaga för att nå ökad samordning mellan beslut om EU-stöd och utvecklingsarbete och bättre effektivitet i det regionala utvecklingsarbetet med ?
fr · GN11527 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:527 av () till miljöminister om förenklad ärendehandläggning enligt Handläggningen av miljökonsekvensärenden enligt den nya är byråkratisk och tar . är en vanlig handläggningstid för ett normalärende. Det är en orimlig hanteringstid och hotar ett effektivt miljövårdsarbete. I syfte att se över den nya har regeringen tillkallat en parlamentarisk kommitté som ska arbeta på en översyn. Mot den bakgrunden vill jag fråga miljöministern: Vilka omedelbara åtgärder är miljöministern beredd vidtaga för att underlätta och snabba upp handläggningen av miljöärenden enligt ?
fr · GN11528 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:528 av () till justitieminister om skydd för hemlig adress fick en kvinna i sin hemliga adress avslöjad för den man som hotar henne, och har det hänt också i . Det finns också exempel från där man placerade en hotad kvinna i samma trappuppgång som hennes f.d. man för att det inte fanns någon annan lösning enligt myndigheterna. är den kvinnan död. mördades också en kvinna av sin f.d. man som var på permission från ett fängelsestraff för kvinnomisshandel. Dessa händelser visar på att det finns en allvarlig brist på samarbete mellan myndigheter. Det borde inte kunna hända att en myndighet skickar ett brev till en hotande man med den hemliga adressen till den hotade kvinnan som varit fallet både i och . Man borde också kunna undvika att en kvinna mördas av en man på permission. Genom samarbete kan man kartlägga den hotbild som finns och ge kvinnan det skydd hon kanske inte orkar fråga efter. Jag vill därför fråga justitieministern följande: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förhindra att dylika händelser upprepas?
fr · GN11529 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:529 av () till statsrådet om garantinivån i föräldrapenningen Många doktorander finansierar sin forskning med hjälp av skattefria stipendier. Vid barnafödande är reglerna sådana att dessa forskare endast har rätt till garantinivån i föräldrapenningen, dvs. En konsekvens blir att många forskare, som enbart får garantinivån, får svårigheter att klara sin försörjning och kan tvingas till socialbidrag. Det är med andra ord svårt att kombinera forskarkarriär med familjebildning. Kvinnliga forskare drabbas hårdast. Det är inte konstigt, men däremot oacceptabelt, att enbart av professorer är kvinnor. Självfallet finns många andra grupper som också har svårt att klara sin försörjning med nuvarande mycket låga garantinivå i föräldrapenningen. vill höja garantinivån till per dag i ett första steg. En höjd garantinivå är både en rättvise- och försörjningsfråga. Jag vill fråga socialförsäkringsminister följande: Avser regeringen att föreslå en höjning av garantinivån i föräldrapenningen?
fr · GN11530 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:530 av () till utbildningsminister om forskarkarriär och familjebildning Många doktorander finansierar sin forskning med hjälp av skattefria stipendier. Vid barnafödande är reglerna sådana att dessa forskare endast har rätt till garantinivån i föräldrapenningen, dvs. En konsekvens blir att många forskare, likväl som andra grupper som enbart får garantinivån, får svårigheter att klara sin försörjning och kan tvingas till socialbidrag. Det är med andra ord svårt att kombinera forskarkarriär med familjebildning. Kvinnliga forskare drabbas hårdast. Det är inte konstigt, men däremot oacceptabelt att enbart av professorer är kvinnor. har i regeringsställning varit med om att inleda en omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster som också ger rätt till alla de sociala förmåner som anställningar ger. Nuvarande regering har tyvärr inte fullföljt linje. Jag vill därför fråga utbildningsministern följande: Vad avser utbildningsministern göra för att trygga doktorandernas försörjning och underlätta för dem att kombinera forskarkarriär med familjebildning?
fr · GN11531 · 2000-02-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:531 av () till kulturminister om bibliotek på entreprenad I den senaste tidens debatt kring överväganden om att lägga ut biblioteksfilialer på entreprenad har som motargument, bl.a. i annonser från m.fl. framförts att "entreprenad på bibliotek innebär @@@ att bibliotek avskärs från det landsomfattande biblioteksnätverket och ställs utanför det nationella och internationella fjärrlånesystemet". Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidta för att bibliotek på entreprenad inte ska diskrimineras i förhållande till övriga bibliotek vad gäller tillgången till biblioteksnätverk samt nationella och internationella fjärrlånesystem?
fr · GN11532 · 2000-02-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:532 av () till statsrådet om underhållsstöd beslutade om förändringar i lagen om underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar fr.o.m. den 1februari 2000. Förändringarna var motiverade av att de underhållsskyldiga med låga inkomster skulle få ekonomiska lättnader och därmed bättre förutsättningar att fullgöra sina skyldigheter. En konsekvens av förändringarna blev dock att underhållsskyldiga med normala inkomster och många barn fick stora höjningar, i vissa fall . Självklart ska varje underhållsskyldig ta ekonomiskt ansvar för sina barn men när den enskildes ekonomiska förutsättningar inte räcker till för sådana höjningar så kan man inte fullgöra sitt ansvar mot barnen. Om man inte betalar så uppstår en skuld som bara växer för . så hamnar ärendet hos kronofogden och man hamnar på listan med betalningsanmärkningar osv. Vad avser socialförsäkringsministern göra för att underhållsskyldiga med normala inkomster och fler än tre barn ska få bättre möjlighet att fullgöra sin skyldighet att betala underhållsstöd?
fr · GN11533 · 2000-02-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:533 av () till miljöminister om kommuners miljöbrott Oviljan att fullfölja den nya är enligt olika tidningsartiklar besvärande för vissa kommuner. Uppgifter finns om enskilda kommuner där förvaltningen lämnat förslag på 40 sanktionsavgifter men där nämnden bara dömde ut sex. Försvar för att inte döma ut sanktionsavgifter eller göra åtalsanmälan är att man inte brukat lämna något material till åklagare eftersom nämnden gjort erfarenheten att det inte blir något åtal. Argument och skäl som att det finns andra kommuner som är mycket sämre på att tillämpa förekommer. Det är viktigt att kommunpolitikerna inte kryper för de som bryter mot . Samt att miljötjänstemännen kan arbeta efter lagstiftningen utan att luckra upp förtroendet för miljölagstiftningen. Vad avser miljöministern vidta för åtgärder för att få kommunerna till att använda samt fullfölja sina skyldigheter?
fr · GN11534 · 2000-02-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:534 av () till statsrådet om hushållsnära tjänster befolkning har minskat med 7300 personer. Medan och har ökat sin befolkning med 60@70% har endast ökat . har dessutom landets lägsta födelsetal . Av alla varsel inom kommunerna stod för en tredjedel . har fler konkurser än riksgenomsnittet inom flera viktiga näringar. Antalet nystartade företag i var 3,2 mot 4,6 företag per 1000 invånare i riket . Antalet konkurser ligger över riksgenomsnittet i . Samtliga Värmlandskommuner ligger över riksgenomsnittet när det gäller skatteuttag. Detta är en dyster läsning men jag tror att denna trend går att ändra. Det krävs givetvis en mängd olika beslut för att bryta den negativa utvecklingen, men jag ska i denna fråga endast ägna mig åt ett område. Moderata samlingspartiet liksom även LO i har länge önskat att sänkt skatt på hushållsnära tjänster skulle kunna prövas i länet på försök. En önskan är givetvis att hela landet ska få denna möjlighet men tyvärr så kommer inga beslut i denna riktning. Med hänvisning till uttalande och statsrådets tidigare positiva uttalanden om hushållsnära tjänster känns det än mer angeläget att nu aktualisera frågan. Ämnar statsrådet föreslå ett försök med skattelättnad på hushållsnära tjänster och om det skulle bli ett begränsat försök då utse till försökslän?
fr · GN11535 · 2000-02-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:535 av () till statsrådet om redovisning av partibidrag Det är viktigt att de politiska partiernas inkomster redovisas offentligt. Det finns föga skäl att tro att svenska partier och svenska politiker inte med automatik skulle säga nej till olika former av bidrag eller t.o.m. mutor. Vi vet t.ex. att vapenexport internationellt är besudlat med allehanda mer eller mindre sofistikerade provisioner och bestickningar. Ingen kunde ana att i skulle avslöjas på det sätt som skett. I har frågan om olika former av gåvor till partiernas valrörelser diskuterats på grund av att tidningar (t.ex. ) gett kraftiga rabatter på annonsutrymme till partier som tidningsägarna uppfattar stå dem nära. Motsvarande rabatter kan ha förekommit även för reklam i andra medier. Detta är en form av gåvor om än i förtäckta former. Dessutom riskerar partiet att mista förmånen om man intar en för tidningen, radiokanalen eller (i en eventuell framtid) TV-kanalen misshaglig politisk uppfattning. har diskuterat hur redovisning av partiernas mer formella inkomster och gåvor ska ske. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet följande: Avser statsrådet att komma med förslag om att partierna även ska redovisa de "rabatter" som bl.a. en del tidningar ger till vissa politiska partier?
fr · GN11536 · 2000-02-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:536 av () till näringsminister om nyföretagande I samband med den planerade nedläggningen av regementen på olika håll i har utlovats nya arbeten i både statlig och privat verksamhet. På nedläggningsorterna kommer att finnas ett stort antal friställda personer, som har bibehållen lön, och gott om lediga lokaler. Många av dessa människor har företagsidéer, och det enda som saknas är riskkapital. Det finns risk för att många med goda idéer och vilja att starta på nytt försvinner från orterna om tidsglappet blir för stort mellan nedläggningen av regementena och tillkomsten av nya arbetstillfällen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsministern om regeringen överväger att avsätta en del av de statliga pengarna till riskkapital för dem som vill starta företag.