ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN111291 · 2000-08-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1291 av () till statsrådet om oönskad reklam via e-post I en alltmer marknadsinriktad, global och kommunikativ värld är det viktigt att den personliga integriteten värnas och stärks. Vi måste som individer ha rätt att säga: "Nej tack, jag önskar inte bli utsatt för oönskad information eller reklam". Det ska gälla på samma sätt antingen jag får den via posten eller via e-post. Ett nytt sätt att marknadsföra sig på via e-post är genom att utmana till en tävling som sedan fungerar som ett kedjebrev. Företaget får på detta sätt min adress. Vill man inte vara med räcker det inte att säga nej tack. Man måste gå in på företagets hemsida för att säga nej och då exponeras för den reklam som finns där. Företaget lovar då att radera min adress ur registret. Men hur vet jag att de verkligen gör det? Jag anser inte att det är rimligt att det fungerar på detta sätt. Jag borde som individ kunna (precis som då det gäller min post i brevlådan) på ett enkelt sätt meddela att jag inte är intresserad av reklam. Jag borde också på ett enkelt och direkt sätt kunna tacka nej vid första förfrågan. Min fråga är därför: Vad avser statsrådet göra för att ge människor möjlighet att avstå från oönskad reklam via e-post?
fr · GN111292 · 2000-08-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1292 av () till försvarsminister om principuttalande från ÖB I det senaste veckobrevet från ÖB kan man bl.a. läsa följande: "En påbörjad semester kom lika plötsligt som jag var tvungen att avbryta den. Anledningen var naturligtvis viktig. arbete var sex nationer inklusive färdigförhandlade och ett ramavtal för försvarsmaterielsamarbete kunde skrivas under. (-) Tillsammans med mina kolleger från , , , och kunde jag nu skriva under ett dokument som innebär att våra länders försvarsindustrier nu kan samarbeta på ett effektivare och enklare sätt. En smått historisk händelse. (-) Och den stora frågan har varit om i med detta avtal skriver bort våra exportregler. Det kan jag meddela att vi inte gör. Våra exportregler kommer i princip gälla även i fortsättningen (-)." Det finns många principer; t.ex. att socialdemokraterna vill införa republik, att miljömålen för utsläpp av koldioxid ska uppnås, att det finns ett svenskt förbud mot vapenexport. Det intressanta är ju praxis och hur praxis förskjuts. Sålunda inför inte socialdemokraterna republik, miljömålen uppnås inte och vapenexporten fortsätter under det att praxisen liberaliseras. Frågan som är aktuell är ju om praxis ytterligare kommer att förskjutas. Kommer försvarsministern att motverka att praxis för vapenexporten inte leder till än liberalare efterlevnad av principen?
fr · GN111293 · 2000-08-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1293 av () till näringsminister om skälig ersättning till markägare Inte alltför sällan är företag, såväl offentliga som privata, i behov av att göra intrång på marker. sker bredbandsdragningar på åtskilliga håll i landet. Enligt nuvarande lagstiftning, anläggningslagen, är markägaren rättslös om bredband dras på befintliga elstolpar. Ägaren ska ställa upp vid lantmäteriförrättningen. Vidare är ägaren tvungen att lämna ut vissa uppgifter om sakrättsförhållanden för sina fastigheter och i samband med dragningen måste han även deltaga utan ersättning. utnyttjas anläggningslagen för bredband, som expropriation utan ersättning. Avser näringsministern att vidtaga åtgärder så att skälig ersättning utbetalas till markägarna?
fr · GN111294 · 2000-08-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1294 av () till näringsminister om planering av infrastrukturen Enligt den propositionsförteckning som regeringen lämnade till planerade man att lämna förslag om satsningar på infrastrukturen för perioden 2002@2011 till . planerade att behandla propositionen i trafikutskottet så att beslut i kammaren kunde fattas . Det måste nu konstateras att regeringen har misslyckats att förhandla fram en rimlig överenskommelse med och om angelägna satsningar på infrastruktur som är viktiga för hela landets utveckling. Uttalanden från såväl statsministern som näringsministern tyder på att man vill göra bättre satsningar som förhindras av de s.k. samarbetspartierna. Det svenska samhället har förlorat värdefull tid och med hänsyn till den demokratiska process som ska äga rum i riksdag, länsstyrelser, kommuner och berörda organisationer bör planen nu i stället komma att avse perioden 2003@2012. Jag vill därför fråga näringsministern: Avser regeringen att lämna en proposition till i sådan tid att regeringen kan fastställa en infrastrukturplan för perioden 2003@2012 före utgången av 2002?
fr · GN111295 · 2000-08-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1295 av () till finansminister om arbetsgivaravgiften i stödområde 1 /2000 avskaffade regeringen den 8-procentiga sänkningen av arbetsgivaravgiften för tillverkande företag i stödområde1. Beslutet drabbar de tillverkande företagen i särskilt hårt eftersom deras främsta konkurrenter finns i det absoluta närområdet. i , på andra sidan gränsälven, betalar lägre arbetsgivaravgift än de svenska. Möjligheten för de svenska företagen att konkurrera med de finska omöjliggjordes i och med regeringens beslut. Vilka åtgärder avser finansministern vidtaga för att återställa konkurrensmöjligheten för de svenska tillverkande företagen i stödområde1?
fr · GN111296 · 2000-08-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1296 av () till statsrådet om EU:s handhavande av katastrofhjälp EU:s handhavande av katastrofhjälp till offren för globala katastrofer har enligt en parlamentarisk rapport från varit under all kritik. efter orkanen härjningar i , och med ca 7000 omkomna, har över huvud taget inte betalat ut någon katastrofhjälp trots stora överföringar av biståndsmedel från medlemsländerna till EU. I rapporten påpekades vidare att biståndet till de fattigaste länderna i hög grad eftersatts. går till , och södra . Detta ska jämföras med förslag om bistånd till länder vid södra , och på nästan . Till detta kommer ytterligare bidrag på drygt 25 miljarder till hjälp att förbereda ett EU-medlemskap. , labours gruppledare, påpekade att EU:s hjälp helt bryter mot den brittiska biståndspolicyn, vilket är allvarligt eftersom en betydande del av de brittiska biståndsmedlen förmedlas via EU. Samma förhållanden gäller för . En av orsakerna till missförhållandena angavs bero på "en EU-administration värdig en roman av med en byråkratisk kultur lika orörlig som cement". Svenska folket ställer upp med bistånd till av katastrofer och djupaste fattigdom drabbade människor. Att medlen inte når de hjälpsökande på grund av EU:s politiska prioriteringar och inkompetens kan inte tolereras. Ämnar statsrådet ta upp de nu berörda förhållandena på ministerkonferensnivå och därmed verka för att EU:s handhavande av katastrofhjälp effektiviseras?
fr · GN111297 · 2000-08-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1297 av andre vice talman () till statsrådet om besök från På grund av den väpnade konflikt och svåra situation som råder i avseende mänskliga rättigheter , tvingas många colombianer i landsflykt varav några söker asyl i . Trots detta så förekommer det faktiskt att colombianer i tjänst och/eller privat reser till och @ utan avsikt att söka asyl. Men råder krav på visum för colombianer som vill besöka (motsvarande viseringskrav finns inte för svenskar som besöker ). Förutom en personlig inbjudan från , krävs kopia på personbevis för inbjudaren, samt att inbjudaren fyller i ett tvåsidigt formulär med uppgifter om inkomst osv. Även i fall där dessa krav har blivit tillgodosedda, och inbjudaren är svensk medborgare med tillräckligt god ekonomi för att ta emot besök, har ansökan avslagits. I ett beslut har angivits att praxis är att visering i första hand ska beviljas nära anhörig: "När det gäller mer avlägsna släktingar krävs att besöket skall vara angeläget. Så har inte bedömts i detta fall. Beslutet att avslå ansökan om visering kan inte överklagas." Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förenkla för colombianer med personlig inbjudan från släkt eller vänner i att kunna besöka vårt land för ?
fr · GN111298 · 2000-08-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1298 av () till kulturminister om skadorna på I har enorma skador uppstått i naturen, men även på vägar och broar i samband med de stora regnmängderna som orsakade översvämningar . En gammal träbro, som heter och går över i höjd med , har fått omfattande skador och behöver repareras. är längsta träbro och har enligt teknikhistorikern och broexperten på ett mycket stort nationellt värde. är dessvärre inte K-märkt. Detta orsakar stora diskussioner om hur man ska få fram pengar för att reparera bron, efter de skador den fått till följd av översvämningarna. Detta bör vara en fråga för kulturministern att i samarbete med ta fram pengar till reparation för att bevara den historiskt intressanta . Vilka initiativ och åtgärder avser kulturministern att ta för att ska kunna räddas till eftervärlden?
fr · GN111299 · 2000-08-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1299 av () till näringsminister om finansiering När tog beslutet om bron mellan och var en viktig förutsättning att avgifterna skulle ligga på samma nivå som på färjorna mellan och . Biljettpriset har för en bilresa anpassats till den nivån. räknade med en trafikvolym om cirka tio tusen fordon per årsmedeldygn. Vissa lobbygrupper vill nu försöka få dessa bilavgifter lägre för att därmed kunna öka biltrafiken på bron. Nuvarande avgiftsnivå tycks vara alltför låg. Kollektivtrafiken i övriga landet ska nu vara med och finansiera . Min fråga till näringsministern: Är det regeringens mening att det är motiverat att t.ex. lokaltrafiks spårtrafik mellan och ska medverka i finansieringen av ?
fr · GN111300 · 2000-08-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1300 av () till näringsminister om konkurrensen inom sjöfartsnäringen Ändrade danska skatteregler hotar svenska sjöanställdas jobb. Arbetsgivare på danskflaggade fartyg behöver inte längre för sina anställda betala sociala avgifter och behöver ej heller beskatta lönen då lönen betalas ut netto. Dessa danska indirekta statliga subventioner snedvrider konkurrensen inom sjöfartsnäringen kraftigt och risken ökar att rederier vill flagga danskt i stället för svenskt. Nämnas i sammanhanget kan också att tidigare infört annan förmånligare tonnagebeskattning vilket även detta får konsekvenser för svenskflaggade fartyg. Vad avser näringsminister vidta för åtgärder för att svensk sjöfartsnäring ska kunna verka under konkurrenslikvärdiga förhållanden i och därmed säkra svenska sjöanställdas arbeten?
fr · GN111301 · 2000-08-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1301 av () till justitieminister om partnerskapslagen Dagens äktenskapslagstiftning gör skillnad på om man vill gifta sig med en person av samma kön eller det motsatta. Det finns ingen saklig grund till varför det ska vara på det viset. Partnerskapslagen bör i stället ersättas av en gemensam äktenskapslag för både hetero- och homosexuella. Annars legitimerar man både fördomar mot homosexuella och att homosexuella diskrimineras i samhället. Avser ministern agera för att äktenskaplagstiftningen ska gälla för alla oavsett om man gifter sig med en person av samma kön eller det motsatta?
fr · GN111302 · 2000-08-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1302 av () till justitieminister om polissituationen i har det framkommit att tillgången på poliser i inte är helt tillfredsställande. Under kvällstid, då bemanningen reduceras, blir polisens insatstid ohållbart lång. för polisens insatsstyrka till brottsplats kan bli . Insatstiden blir därefter. Allmänheten misstror den kraftigt reducerade polisstyrkans förmåga att upprätthålla lag och ordning. Den känner med rätta stor oro inför situationen. På någon ort i länet har därför också allmänheten upprättat medborgargarden. Det är oroande om allmänheten känner sig tvungen att ta lagen i egna händer. Min fråga till justitieministern är därför: Vilka åtgärder avser ministern vidtaga för att trygga säkerheten också i glesbygden?
fr · GN111303 · 2000-08-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1303 av () till utbildningsminister om studerandes försörjning Enligt en ny rapport från tvingades landets kommuner att betala ut i form av socialbidrag till studerande. Många studenter tvingas att söka socialbidrag eftersom studiestödet inte räcker och det uppstår ett glapp mellan studiestöd och kommande lön från sommararbete. Det är helt felaktiga signaler från samhället till studenterna när de måste leva på socialbidrag under stora delar av sommarmånaderna! visar klart att nuvarande studiestödssystem inte är tillfredsställande eftersom den inte tar hänsyn till studenternas helhetssituation och försörjningsbörda. Det är mycket olyckligt att inte heller det nya studiestödssystemet, som träder i kraft , tar hänsyn till studenternas helhetssituation. Min fråga till utbildningsministern är: Vad avser utbildningsministern göra för att underlätta för studenterna så att de inte ska behöva leva på socialbidrag ?
fr · GN111304 · 2000-08-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1304 av () till jordbruksminister om fisket i Tillgången på laxöring i i är i mycket begränsad. Gjorda mätningar pekar på kraftig nedgång jämfört . En trolig orsak till försämringen är ökat havsfiske, en annan den alltmer växande sälstammen. Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidtaga för att minimera risken för att laxöringen helt försvinner i ?
fr · GN111305 · 2000-08-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1305 av () till utrikesminister om import av produkter från israeliska bosättningar på ockuperade palestinska områden EU:s associeringsavtal med innefattar också ett avtal om handel under förmånsvillkor. Detta avtal gäller mellan EG, EU:s medlemsländer och staten . De ockuperade områdena ingår således inte. De omfattas i stället av ett snarlikt avtal med PLO. Alltsedan avtalet trädde i kraft har det missbrukats på så sätt att produkter som helt eller delvis tillverkats eller satts samman i de israeliska bosättningarna på ockuperat palestinskt område av de israeliska tullmyndigheterna klassificerats som israeliska produkter under avtalet. Samma gäller för övrigt också . Ofta saknas också ursprungsbeteckningar och de benämns endast som israeliska produkter. Detta är i strid med avtalet och för övrigt också med den fjärde . Detta har påtalats för de israeliska myndigheterna, som de facto sagt sig nonchalera avtalet i denna del. Jag vill fråga utrikesministern vilka åtgärder den har vidtagit och är bered att vidta för att tillse att sådana produkter inte saluförs i eller inom EU under avtalets förmånsbehandling.
fr · GN111306 · 2000-08-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1306 av () till näringsminister om körkortsregler Då och då händer det att enskilda människor hårt drabbas av byråkratiska konstigheter som knappast är möjliga att försvara eller ens förklara. Ett sådant exempel är det som drabbat en person som skulle börja köra taxi i . tog mc-körkort men till följd av att han flyttade till annan ort förkom beskedet om att det nya kortet skulle hämtas ut. Saken föll i glömska. En påminnelse i form av ett vanligt brev skickades ut men eftersom då var bortrest fick han inte brevet . Därmed förlorar han inte bara mc-körkortet utan märkligt nog också bilkörkortet. Detta leder förstås i sin tur till att han inte kan köra taxi, och jobbet lär gå förlorat. Beslutet går enligt inte att överklaga. Det är förstås alldeles orimligt att den som inte kvitterat ut mc-körkort förlorar övriga behörigheter och i detta fall också försörjningsmöjligheten. Enligt har man påtalat denna konstighet för men departementet har av okända skäl ännu inte gjort något åt saken. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabbt komma till rätta med de problem som beskrivs enligt ovan?
fr · GN111307 · 2000-08-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1307 av (m) till justitieminister om översyn av den s.k. överflyttningslagen Fallet med den olovligt bortförda, sjuåriga flickan , som enligt beslut i svensk domstol ska skiljas från moder och syskon här i och ensam överlämnas till fadern i , har uppmärksammats i medierna . En överflyttning, menar modern m.fl., skulle i detta fall kunna äventyra barnets fysiska och psykiska hälsa och medföra en för barnet icke godtagbar situation. I detta och liknande fall har bl.a. pekats på brister i den s.k. överflyttningslagen och tveksamheter vid domstolarnas tillämpning av den liksom deras tolkning av 28, enligt vilken bl.a. "barns intresse är av yttersta vikt i angelägenheter som rör deras vårdnad". Olovligt bortförande respektive vårdnadstvister bedöms var för sig, trots att ett bortförande inte sällan är kulmen på en vårdnadstvist där föräldralämpligheten är en central fråga. Är justitieministern beredd att medverka till en översyn av den s.k. överflyttningslagen och en utvärdering av domstolarnas tillämpning av lagen och deras tolkning av 28 i berörda delar?
fr · GN111308 · 2000-08-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1308 av () till kulturminister om regional kulturverksamhet Från Regional utvecklingsstrategi för citeras: "Kulturen spelar en viktig roll som vitaliserande kraft för regionens utveckling. Kulturen bidrar till medborgarnas personliga utveckling och till gemenskap och identitet och som en sammanlänkande kraft i mötet mellan regiondelar, folkgrupper och individer". I finns en stor variation och bredd i kulturlivet. Det handlar om allt från , nationalorkester, teater, filmkonst, kulturvetenskapliga och konstnärliga utbildningar, arkitektur, form och design till folkbildningen som kulturförmedlare. Kulturarvet med industrikulturen, museerna, boksamlingar samt hällristningsområde på måste värnas och hållas levande. I propositionen om regional försöksverksamhet 1996/97:36 konstateras att kulturell utveckling ska ses som en del av den regionala utvecklingen. För självstyrelseorganen i , och län ingår därför vissa statliga kulturbidrag i den regionala försöksverksamheten. inom kulturområdet saknar . Jag önskar ställa följande fråga till kulturminister : Avser statsrådet låta erhålla statliga kulturbidrag på samma sätt som , och län?
fr · GN111309 · 2000-08-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1309 av () till statsrådet om underkända elever i årskurs 9 Antalet elever som går ut utan att få godkänt i kärnämnena svenska, matematik och engelska fortsätter att öka enligt nya siffror från . har så många elever gått ut utan att vara behöriga till ett nationellt program på gymnasiet. När vårterminen slutade hade 10,av 9:orna, vilket är ca 10500 elever, inte fått behörighet till gymnasiestudier. 1999 var det 9,av eleverna i årskurs 9 som inte fick godkänt i de tre kärnämnena och 1998 var det 8,. Detta är mycket allvarligt, inte bara därför att det blir ett brott i en naturlig studiegång. Minst lika allvarligt är vad det innebär för den unga människan att tidigt i livet få uppleva att man, kanske trots ansträngningar, inte räcker till, inte blir godkänd. Dylika upplevelser i tonåren kan prägla dessa ungdomars liv med bristande självförtroende och dålig självkänsla under en lång följd av år, kanske hela livet. Min fråga till skolminister är: Vilka åtgärder ämnar skolministern vidtaga för att komma till rätta med problemen i som lett till att alltfler elever i årskurs 9 ej fått godkänt i de tre kärnämnena svenska, matematik och engelska?
fr · GN111310 · 2000-08-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1310 av () till finansminister om lättrörliga skattebaser Problemet med att upprätthålla världens högsta skattetryck i en alltmer internationaliserad värld har för del beskrivits i ett flertal sammanhang och utredningar . Senast i raden är som presenterat en omfattande rapport (RSV Rapport 2000:9) om hur verkligheten gör det omöjligt för att hålla ett avsevärt högre skattetryck än omvärlden på framför allt kapitalinkomster. Men även den höga beskattningen av arbete tas upp som ett väsentligt problem när rörligheten för människor och företag ökar alltmer. Regeringens utredare inom området, , har varit snabb med att avvisa omfattande utredning med att "de expertbedömningar som finns i är politiska önskemål". En regeringsutredare med en sådan inställning till en myndighet vars främsta uppgift är att dra in skatt är knappast objektiv. Värdet av den statliga utredningen om skattesystemet och globaliseringen blir med den typen av uttalanden inte särskilt högt. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Avser finansministern att vidta några åtgärder med anledning av om behovet av att sänka de svenska skatterna?
fr · GN111311 · 2000-08-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1311 av () till utrikesminister om EU:s roll i fredsförhandlingarna om Mot bakgrund av att fredsförhandlingarna om , tyvärr kollapsade i inställer sig frågan om inte fler aktörer i fredsprocessen skulle kunna vara värdefullt för att om möjligt föra parterna närmare varandra. EU @ och , genom vårt medlemskap i @ har också ökat sitt intresse och engagemang för och i den s.k. , där de många konflikterna i regionen skulle kunna tonas ned om den arabisk-israeliska fredsprocessen fortskred framgångsrikt. Inte minst har tidigare intagit en central roll i fredsprocessen. EU skulle kunna engagera sig starkare i fredsprocessen, eftersom regionen är av så vitalt politiskt intresse. Dessutom borde EU ha beredskap för att bidra till de stora hjälpinsatser för bl.a. kompensation för kostnader för palestinska flyktingar och kostnader för vattenrening som väntas bli två stora utgifter vid ett eventuellt fredsavtal. Jag skulle därför vilja fråga utrikesministern: Vilka åtgärder och initiativ vidtar inom EU för att bidra till en fortsatt fredsprocess?
fr · GN111312 · 2000-08-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1312 av () till jordbruksminister om fiskeproblemen i I , och inte minst i norra , spelar fisket en stor roll såväl ekonomiskt såsom en skapare av landskapets karaktär. Dessvärre har torsken mer eller mindre försvunnit från kusterna och därmed har räkfisket kommit att betyda alltmer för det kustnära fisket. I Kosterfjärden har det fiskats räka i åtminstone och begreppet "kosterräka" är ett kvalitetsbegrepp över hela landet. vågar tyvärr inte ungdomar satsa på räkfisket eftersom de inte vet om fiskevattnen får vara kvar beroende på att förbundit sig att inrätta elva reservat. Ett av dessa skulle vara Kosterfjärden. Ett beslut i den riktningen skulle lägga en död hand över fisket och förmörka själ! Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder ämnar jordbruksministern vidta för att möjliggöra fortsatt fiske i Kosterfjärden?
fr · GN111313 · 2000-08-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1313 av () till näringsminister om rederinäringens nedläggningar frågade jag näringsministern angående rederinäringen och det underläge svenska rederier hamnat i jämfört med danska och tyska rederier när det gäller skatteuttag. Svaret blev att en utredning just tillsats och att näringsministern avser att avvakta utredningen. Men det är bråttom, näringsministern! , går en av färjorna sin sista tur till och i en ny rapport beställd av , visas att tar mest stryk av de senaste årens förändrade förutsättningar för färjenäringen. Där förutspås också att det kommer att krävas ytterligare linjenedläggningar. Många människor mister sina jobb och servicen försämras. Min fråga till näringsministern är: Vad ämnar näringsministern vidta för åtgärder för att vända den accelererande negativa utvecklingen för rederinäringen?
fr · GN111314 · 2000-08-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1314 av () till justitieminister om och överflyttningen har vi genom massmedierna uppmärksammats på fall som gällt komplicerade vårdnadstvister. Svåra vårdnadsprocesser där barnens bästa kan komma att åsidosättas förefaller tyvärr inte tillhöra ovanligheterna. Det problematiska med en rad av dessa vårdnadstvister är att svenska domstolar inte tycks tillämpa samstämmigt. är inskriven i den svenska överflyttningslagen. Ett fall som rönt stor medial uppmärksamhet är fallet med den sjuåriga flickan som gått under jorden, tillsammans med sin mor och sina bröder, för att få stanna kvar i . Moderns advokat har begärt att Kammarrättens beslut att skilja Kimberely från de övriga familjemedlemmarna och överflytta henne till pappan i ska överprövas. Den rådande situationen leder i många fall till komplicerade rättsprocesser där barnens bästa kan komma att äventyras. Jag vill därför fråga justitiemininstern: Är ministern beredd att vidta åtgärder för att oklarheter rörande tillämpningen av och överflyttningslagen ska undanröjas?