ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12419 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:419 om barnskötarnas roll i förskoleverksamheten har frågat mig om jag avser att verka för att tjänsten som barnskötare ska finnas kvar inom förskoleverksamheten även i fortsättningen. Enligt skollagen ska det för att bedriva förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses (2akap. 3§ skollagen 1985:1100). Kommunerna har, trots att det inte föreligger några behörighetsbestämmelser, satsat på en välutbildad och kompetent personalkår. Den totala utbildningsnivån har höjts . Av de nära 100000 anställda har högskoleutbildning som förskollärare eller fritidspedagoger och är barnskötare. av personalen saknar utbildning för arbete med barn. Också i familjedaghemmen har utbildningsnivån höjts kraftigt. hade av dagbarnvårdarna utbildning för arbete med barn mot . Personalens kompetens torde vara en av de viktigaste kvalitetsfaktorerna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen och är säkert också ett avgörande skäl till att får så enastående högt betyg för sin förskoleverksamhet i internationella sammanhang. Den nya läroplanen för förskolan vänder sig till arbetslaget, dvs. den personalgrupp som har ansvaret för en viss barngrupp i förskolan. Jag anser att arbete i arbetslag är en viktig princip i förskola, fritidshem och skola. Olika kompetenser och personligheter i arbetslaget som kan komplettera och berika varandra och det pedagogiska arbetet är en tillgång i arbetslaget, liksom den förebild för demokrati och samarbete som arbetslagen kan utgöra. Barnskötarna har en viktig roll i arbetslagen. Många av barnskötarna har en lång yrkeserfarenhet och de flesta har genomgått olika kompetenshöjande fortbildningar. Erfarna och kompetenta barnskötare är en viktig resurs i arbetslagen. Samarbetet mellan förskollärare, fritidspedagoger och barnskötare fungerar i allmänhet också mycket bra ute i verksamheterna. När människor med gedigen yrkeskunskap får tillfälle till kompetensutveckling innebär det en utveckling för individen själv och en fördjupad och reflekterande kunskap grundad i både teori och praktik. Grundutbildning, praktik, fortbildning och möjligheter till vidareutbildning är alla viktiga förutsättningar för att utvecklas i ett yrke. Som exempel kan nämnas att barnskötare i flera kommuner har erbjudits vidareutbildning till förskollärare. Jag vill också peka på att det utöver förskollärare och barnskötare finns exempel på att även andra kompetenser kan berika ett arbetslag i förskolan, t.ex. kulturarbetare. Även specialpedagogiken kan behövas i förskolan för barn som riskerar att få en ogynnsam utveckling. En grupp som jag särskilt vill uppmärksamma är talpedagogerna vars insatser kan behövas redan i småbarnsåren. Det är barnens behov som ska styra. Jag anser därför att skollagens reglering avseende personal inom förskoleverksamheten tillsammans med bestämmelserna i förskolans läroplan är tillräckliga och avser därför inte att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GN12421 · 2000-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:421 om biståndet till Mot bakgrund av det svenska stödet till tidningen har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder så att ambitionen att lära alla flickor i att räkna och skriva upprätthålls. är hårt drabbat av hiv/aids. De värst drabbade är unga människor och bland dem unga kvinnor som ofta smittats av äldre män. Viss information om sjukdomen förekommer i undervisningen på högstadienivå, men av ungdomar kommer så långt. Den information som ges tar sällan upp hur unga flickor kan skydda sig eller att de har rätt till information. Sida har därför inlett ett samarbete med tidningen för att nå ut till de ungdomar som inte nås via skolan eller andra officiella institutioner. kommer att sprida information om hälsofrågor som är relevanta för ungdomar som tidiga graviditeter, sexuellt utnyttjande av minderåriga, våld, sexuellt överförbara sjukdomar och i synnerhet hiv/aids. Tidningen kommer också att skickas ut till landsbygden och distribueras utan kostnad till skolor och enskilda organisationer. De 30000 exemplar som trycks kommer att läsas av långt fler än 30000 ungdomar. Den bedöms vara ett utmärkt sätt att få ungdomar och även deras föräldrar att tala om hälsofrågor inklusive hiv/aids. Jag delar bedömningen att tidningen kan spela en viktig roll som medium för upplysning i viktiga hälsofrågor som rör flickor och unga kvinnor. Jag är glad att genom Sida stöder ett sådant angeläget projekt. Det svenska stödet ska användas för att skapa en tidningstradition och ett läsintresse. När stödet avslutas förväntas fungera på kommersiell basis och stå på egna ben. Vid mitt besök i tog jag bl.a. upp hiv/aids-problematiken med president . Presidenten såg hiv/aids som ett mycket allvarligt problem och beklagade att det fortfarande var så svårt att tala klarspråk och se sanningen i vitögat. Han nämnde också att hiv/aids skulle komma in som en konkret faktor i de program för fattigdomsbekämpning som förbereds med anledning av HIPC i . Jag välkomnar att presidenten i sitt nyårstal till nationen särskilt betonade hiv/aids-problematiken och behovet av att stärka den allmänna undervisningen om hur man skyddar sig mot sjukdomen. i är kraftigt underdimensionerad och har ej tillräckliga resurser. samarbetar därför med andra givare och bereder tillsammans med ett gemensamt sektorstöd till undervisningssektorn med primärskolans kvalitet som en prioriterad fråga. är också den ledande biståndsgivaren på läromedelssidan och svenska och finska läromedelskonsulter har spelat en nyckelroll i läromedelsreformen. Fortbildning av lärare pågår med stöd från . Det svenska biståndet till är långsiktigt och fattigdomsinriktat. I de specifika svenska insatserna på undervisningsområdet beaktas särskilt flickornas situation.
frs · GN12422 · 2000-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:422 om Östersjömiljarden har frågat statsministern när en granskning av upphandlingen av uppdraget att administrera en IT-satsning i ska göras. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen avsatte från den s.k. Östersjömiljarden för att ta fram och stödja angelägna samarbetsprojekt inom IT-området mellan, å ena sidan och, å den andra , , och staden . Dåvarande handlade frågan. Bilaterala IT-råd inrättades för detta syfte mellan och respektive part. I samband härmed upphandlades en tjänst innefattande beredning av ärenden som framlades av IT-råden samt administration och samordning av IT-projekt i . Uppdraget att administrera IT-satsningen gavs till efter en förhandlad upphandling med en anbudsgivare utan annonsering enligt lagen om offentlig upphandling (). I samband med upphandlingsförfarandet upprättades en promemoria av rättssekretariatet på dåvarande som angav bakgrunden och skälen till denna upphandling. Frågan togs även upp i en promemoria upprättad av där det konstaterades att det sammantaget inte finns skäl att rikta någon allvarligare kritik mot upphandlingsförfarandet.
frs · GN12423 · 2000-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:423 om permissionsbestämmelserna har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att se till att permissionsbestämmelserna följs och tillämpas på ett likartat sätt på alla kriminalvårdsanstalter. Jag har i frågesvar den 30juni och den 25augusti 1999 redogjort för min syn på de permissionsbestämmelser som vi har . Jag tänker inte gå närmare in på denna men vill erinra om att permissionsinstitutet setts över. De regler som finns på området ger, enligt min mening, uttryck för en lämplig avvägning mellan olika intressen där såväl samhällsskyddsfaktorer som den intagnes egna behov beaktas. Självfallet är det viktigt att gällande permissionsbestämmelser tillämpas likartat och på ett förutsebart sätt. För att garantera en sådan tillämpning är en fungerande tillsynsverksamhet en nödvändighet. För att bl.a. effektivisera tillsynen bereds nu nästa steg i den omorganisation av kriminalvården som påbörjades . Det pågår dessutom ett löpande arbete med att ta fram instrument för att följa upp och kvalitetssäkra verksamheten inom kriminalvården. Som ett led i detta arbete har initierat en utredning om hur tillämpningen av permissionsreglerna fungerar. kommer resultatet av översyn av tillämpningen av permissionsbestämmelserna att presenteras. Jag kommer att med stort intresse ta del av resultatet av utredningen. Jag förväntar mig att permissionsbestämmelsernas tillämpning där får en vidare och fördjupad belysning som kan ge ett värdefullt tillskott för kommande överväganden.
frs · GN12424 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:424 om polissituationen i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka antalet poliser i . I sin fråga framhåller att han själv kunnat konstatera bristen på resurser eftersom han själv "pryat" vid alla polisområden i som har nattpatruller. Det behövs fler poliser i . Regeringen kommer i vårpropositionen att ange vilka ytterligare resursförstärkningar den anser behövs för att statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet ska kunna fullföljas. Jag vill emellertid understryka att det inte ankommer på regeringen att till landets polismyndigheter fördela de medel som anvisas för polisväsendet. Som jag har upplyst i frågesvar till är detta uppgift. Som ett led i sitt fördelningsarbete genomför resultat- och budgetdialoger med polismyndigheterna. Varje myndighet ska sedan fördela de anvisade resurserna mellan sina olika verksamheter på ett ändamålsenligt sätt, så att en rationell polisverksamhet kan bedrivas i hela landet. När det gäller polismyndigheten resurstilldelning så är, enligt vad jag har inhämtat, det största problemet inte bristen på ekonomiska medel utan svårigheten att rekrytera yngre poliser. har, i likhet med vissa andra polismyndigheter, en poliskår där cirka hälften av poliserna är eller äldre, vilket ibland har medfört svårigheter att mobilisera tillräckligt med skifttjänstgörande personal. Därför är det glädjande att grundutbildning för poliser nu kommer att bedrivas även vid en ny polisskola i , vilket kan bidra till att förbättra rekryteringsmöjligheterna i länen norr om . Enligt min mening kan det vara önskvärt att öka det totala antalet utbildningsplatser ytterligare genom att förlägga utbildning till ännu en eller ett par orter. De satsningar som regeringen således gjort och framöver kommer att göra på polisväsendet skapar förutsättningar för en ännu effektivare polisverksamhet.
frs · GN12425 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:425 om Tullen och de har frågat mig om regeringen avser att ge ytterligare anslag för att klara sin verksamhet på och vid . har inkommit till regeringen med två framställningar om nya resurser, dels med anledning av utbyggnaden av , dels med anledning av att öppnas för trafik . Inom kommer dessa framställningar nu att beredas inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Jag är således inte nu beredd att ta ställning till anslagstilldelningen till .
frs · GN12426 · 2000-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:426 om beskattningen av livförsäkringsbolag har frågat mig om jag är beredd att undersöka skäligheten i och ta bort en, som han anser, för svenska livbolag konkurrenshämmande och exporthämmande lagstiftning för utlandsverksamhet. När det gäller beskattningen av livförsäkringar och andra kapitalplaceringar uppkommer en rad frågeställningar till följd av den ökande rörligheten över nationsgränserna. En av dessa är den nu aktualiserade frågan om uttaget av avkastningsskatt på i utlandet bosatta personers sparande i svenska livförsäkringsbolag. I samband med att en enhetlig beskattning av försäkringssparande i inhemska och utländska institut infördes års taxering togs frågan upp om ett undantag från skatteunderlaget för försäkringskapital som är hänförligt till subjekt i utlandet. Det framkom bl.a. att ett sådant system krävde särskilda överväganden för att inte en möjlighet till kringgående av reglerna om avkastningsskatt skulle öppnas. En sådan analys bör inte ske isolerat från ställningstaganden som kan komma att göras vad gäller beskattningen av andra former av sparande. Arbete med inriktning på närliggande frågeställningar bedrivs inom EU. Det kan därför inte bli aktuellt att behandla frågan om beskattningen av livförsäkringar ägda av försäkringstagare bosatta i utlandet innan övriga närliggande frågor blir föremål för omprövning.
frs · GN12427 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:427 om permissionsbestämmelser vid kriminalvårdsanstalter och 437 om många permissioner för grova brottslingar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att möjligheterna till permission inskränks. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med att grova brottslingar får permissioner under vilka de i vissa fall kan fortsätta med brottslig verksamhet. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Jag har i tidigare frågesvar den 30juni 1999, den 25augusti 1999 och den 12januari 2000 redogjort för min syn på de permissionsbestämmelser som vi har . Jag vill i detta sammanhang göra det förtydligandet att lagstiftningens utgångspunkt är att permissioner inte ska beviljas om det finns en påtaglig risk för fortsatt brottslig verksamhet eller annat missbruk. Både och hänvisar i sin frågor till att det i medier förekommit uppgifter om att dömda brottslingar har beviljats ett stort antal permissioner, upp till 100 permissioner under 10 månaders fängelsetid. konstaterar att detta skulle innebära att svårt kriminaliserade brottslingar under mer än en tredjedel av sin fängelsetid skulle ha varit på fri fot. slutsatser måste bygga på en missuppfattning om gällande bestämmelser. Det är viktigt att ha klart för sig att det krävs permission för i princip varje vistelse utanför anstalten. Den intagne kan t.ex. beviljas permission för tandläkarbesök, för att besöka frivården, sociala myndigheter eller tilltänkta arbetsgivare eller för att delta i ett behandlingsprogram. Utifrån antalet permissioner kan man alltså inte, såsom gör, dra några slutsatser om att en intagen har haft permission under en viss del av sin verkställighetstid. I något enskilt fall kan det säkert finnas godtagbara skäl till ett stort antal permissioner. Jag kan dock hålla med och om att de uppgifter som framkommit ger anledning till en viss oro över hur permissionssystemet tillämpas. Det är därför positivt att utreder hur bestämmelserna tillämpas. Resultatet av utredningen kommer att presenteras och kommer att ge ytterligare grund för vidare överväganden.
frs · GN12428 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:428 om Nürnberglagarnas tillämpning i Skånberg har frågat statsminister vilka åtgärder han avser vidta för att klarlägga hur och i vilken utsträckning de tyska rasistiska Nürnberglagarna kom att tillämpas i . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Det finns mycket begränsad forskning kring i vilken mån den svenska äktenskapslagstiftningen under kom att medföra att de tyska s.k. Nürnberglagarna tillämpades för att förhindra äktenskap mellan svenska medborgare och tyska medborgare av judisk härkomst. Den information jag har fått efter att ha varit i kontakt med några historiker är att en artikel i av den i frågan omnämnde professor troligen är det enda som i har publicerats i ämnet. Statsminister har i partiledardebatten uttalat följande: "Jag vill se en total genomlysning av såväl det offentliga hållning till som enskilda svenskars förhållande till Förintelsen: Vem visste vad? Hur var det egentligen med relationerna mellan näringslivet, kyrkan, försvaret och andra samhällsbärande institutioner @ och Nazityskland? Frågorna är många. Jag liksom väldigt många andra svenskar vill ha svar på dem. En del utredningar och forskningsinsatser är gjorda, betydligt fler måste göras. Regeringen är beredd att göra vad den kan för att underlätta detta. Formerna för arbetet är inte det viktigaste @ det viktigaste är att arbetet blir gjort: grundligt och utan förbehåll med kompetenta forskare som inte styrs av direktiv från statsmakterna. Regeringen är beredd att tillskjuta det svenska forskarsamhället erforderliga resurser för att göra en sådan genomlysning möjlig." kommer med detta som bakgrund att inleda ett arbete kring dessa frågor. Det är emellertid för tidigt att uttala sig om hur forskarsamhället bedömer behovet av forskning i just den fråga Skånberg tar upp.
frs · GN12429 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:429 om kopiering av kretskort har frågat justitieministern om hon avser att verka för en lika lagstiftning vad avser olovligt kopierade dataprogram och olovligt kopierade piratkort. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En proposition med förslag om utökat skydd för kodade tjänster bereds inom . I det sammanhanget har det varit naturligt att överväga vilka förfaranden med s.k. piratkort som bör vara förbjudna. Regeringen kommer därför att i propositionen redovisa sitt ställningstagande i denna fråga. Det kan dock nämnas att regeringen i den lagrådsremiss som har föregått den kommande propositionen konstaterat att lagstiftning med skydd för kodade tjänster skiljer sig från det upphovsrättsliga skyddet. Det upphovsrättsliga skyddet ger den som skapat t.ex. ett datorprogram vissa rättigheter, både ekonomiska och ideella, att förfoga över det. Skyddet för kodade tjänster skiljer sig härifrån genom att syftet med det är att säkerställa att en leverantör får ersättning för en tjänst han utför. Propositionen kommer att lämnas till den 25januari.
frs · GN12430 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:430 om musiklärarutbildningarnas ställning har frågat statsrådet om hon avser att beakta de avgörande skillnader som finns mellan olika lärarutbildningar så att landets musikhögskolor inte tvingas lägga ned sina sammanhållna lärarutbildningar. Arbetsordningen i är sådan att det är jag som ska besvara frågan. ställer sin fråga mot bakgrund av förslagen i betänkande Att lära och leda @ En lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU 1999:63). I betänkandet föreslås en ny struktur för lärarutbildningen. Strukturen i förslag består av tre väl integrerade utbildningsområden. Det första benämns allmänt utbildningsområde, ett andra område benämns inriktning och ett tredje benämns specialisering. Studenten kan alltså utifrån sina förutsättningar, intresse och yrkesplaner välja en eller flera inriktningar respektive specialiseringar. I förslag kan det allmänna utbildningsområdet kombineras med två inriktningar varav den ena byggs på med en specialisering. Men även andra alternativ kan givetvis förekomma. Som en variant anger möjligheten att inom den föreslagna strukturen ge en lärare en smalare och djupare utbildning inom ett begränsat ämne/ämnesområde. framhåller att studenter normalt bör avrådas från att begränsa sin utbildning till endast ett ämne mot bakgrund av att ettämneslärare knappast kommer att kunna få tjänst annat än på stora skolor. Dock menar kommittén att en variant av strukturen med en smalare och djupare utbildning kan vara tillämpligt för t.ex. studenter som avser att bli lärare i ett praktiskt-estetiskt ämne för ett brett åldersintervall. Av detta framgår att kommitténs förslag även omfattar musiklärarutbildningen. Jag bedömer det som mycket viktigt att den nya lärarutbildningen ger utrymme för en ämnesfördjupning av det slag som krävs för att undervisa i t.ex. musik. De högskolor som har examensrätt för musiklärarexamen är , , , och i . Den kompetens som finns vid dessa högskolor kommer givetvis att vara fortsatt betydelsefull även med en förnyad lärarutbildning. Regeringen kommer att redovisa sina förslag med anledning av betänkande.
frs · GN12431 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:431 om kommunsammanslagningar har frågat statsrådet om han avser att lägga förslag som innebär att kommuner i slås samman. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Förutsättningarna för ändringar i kommunindelningen regleras i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting, den s.k. indelningslagen. I denna anges bl.a. att regeringen får besluta om ändring i rikets indelning i kommuner, om ändringen kan antas medföra bestående fördel för en kommun eller en del av en kommun eller andra fördelar från allmän synpunkt. Vid prövning av frågan om indelningsändring ska särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter från den eller de kommuner som närmast berörs av ändringen. Om en sådan kommun motsätter sig en indelningsändring får beslut om ändringen meddelas endast om det finns synnerliga skäl. En fråga om ändring i den kommunala indelningen kan väckas av en kommun eller medlem av en kommun som skulle beröras av ändringen. En ansökan om en sådan ändring ska inges till Kammarkollegiet. Regeringen, Kammarkollegiet och kan också ta upp en fråga om indelningsändring på eget initiativ. Jag har inte nu för avsikt att föreslå att regeringen ska besluta om några kommunsammanslagningar. Jag vill i sammanhanget betona att jag anser att initiativ om ändringar i kommunindelningen i första hand bör komma från berörda kommuner eller dess invånare och inte från regeringen.
frs · GN12432 · 2000-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:432 om polisutbildningen har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att förbättra möjligheterna till polisutbildning i . Som jag också nämnt i tidigare frågesvar är behovet av utbildningsplatser för den polisiära grundutbildningen så stort att det inte kan tillgodoses inom ramen för nuvarande kapacitet. Med hänsyn till behovet av ytterligare utbildningsplatser samt till de särskilda rekryteringssvårigheter som finns i glesbygdslänen kommer att förlägga ett antal utbildningsplatser till . Utbildningen i kommer att starta . Antalet utbildningsplatser bör enligt regeringens mening bedömas med hänsyn till verksamhetens behov och förutsättningarna i övrigt vid varje särskild tid. Vid val av ort för förläggning av dessa utbildningsplatser bör särskilt rekryteringssvårigheterna i vissa län samt närvaro av universitet/högskola i orten beaktas. Såväl som har mottagit ett flertal skrivelser med förslag om lämpliga utbildningsorter. Föreslagna etableringsorter i skrivelser inkomna till regeringen är , , , , och . Regeringen har i budgetpropositionen bedömt att det kan finnas behov av att förlägga utbildningsplatser till ännu en eller ett par orter. Det är emellertid som handlägger frågan och enligt styrelsen är det för tidigt att uttala sig om vilka orter som kan komma i fråga och när detta kan bli aktuellt. Regeringen kommer att följa närmare arbete i frågan.