ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11465 · 2000-01-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:465 av () till försvarsminister om KA2 Regeringen har beslutat om Riktlinjer för det fortsatta arbetet med översyn av Försvarsmaktens grundorganisation. Under rubriken står följande. "skall utformas så att Försvarsmakten kan svara upp mot sitt ansvar som sektorsmyndighet för ekologisk hållbarhet." , professor i miljökonsekvensbedömning vid /och har undersökt miljökonsekvenserna av förslaget i regeringens proposition Det nya försvaret. "I motsats till Armén och Flygvapnet synes Marinen inte ha gjort något allvarligt försök att uppfylla regeringens direktiv att ge underlag för att väga in miljöpolitiska aspekter eller bidra till att Försvarsmakten tar sitt sektorsansvar för miljö och hållbar utveckling." "Från miljösynpunkt framstår KA2 som det minst problematiska alternativet." Trots detta föreslår regeringen i sin proposition till att KA2 ska läggas ned. Miljörestriktioner kan kraftigt påverka ett förbands möjligheter att bedriva utbildning med högsta möjliga kvalitet och på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Därför är det viktigt att miljöfrågorna belyses korrekt för att ge ett riktigt underlag för de förändringar av kustartilleriet som föreslagits. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta med anledning av professor rapport för att den nya organisationen av kustartilleriet ska bli så effektiv som möjligt och svara upp till regeringens krav på "ekologisk hållbarhet"?
fr · GN11466 · 2000-01-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:466 av de () till justitieminister om polisen i Att det i en huvudstad ordnas stora internationella arrangemang, allt ifrån statsbesök till stora internationella konferenser där många statsöverhuvuden deltar, är självklart. Politiska beslut ligger ofta bakom att det blir . Detta är naturligt och ett trevligt inslag i en huvudstads liv. Baksidan är att det ofta krävs stora säkerhetsarrangemang med stora polisinsatser. ekonomi är hårt ansträngd och det är dessutom svårt att rekrytera poliser till . Det vore därför naturligt om det fanns en speciell ekonomisk pott för arrangemang i huvudstaden som tillkommit genom politiska beslut av regeringen. Är justitieministern beredd att inrätta en speciell pott för polisens olika uppgifter i samband med stora arrangemang i ?
fr · GN11467 · 2000-01-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:467 av () till statsminister om svenska STASI-spioner är även de s.k. SIRA-magnetbanden avkodade. Detta ger oss möjlighet att i detalj granska spionverksamhet. Denna omfattade icke blott försvar och politik utan även teknik, energi och infrastruktur. I har man agerat snabbt. Inemot 50 personer @ med kodnamn som , , etc. @ är nu misstänkta för spioneri, och utredningar pågår. Bl.a. har utförligt redovisat mycket allvarliga fakta. Från svensk sida har inget hänt, trots att det handlar om vital levande historia, om vilken vi må berätta @ alldeles oavsett eventuella preskriptionstider. Kommer statsministern att vidta åtgärder för att även svenskars medverkan i spioneri klarläggs och redovisas?
fr · GN11468 · 2000-01-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:468 av () till socialminister om förtydligande av socialtjänstlagen I kompetens ingår det att utreda omhändertagande av barn. I ett sådant fall ansöker socialnämnden om beslut om vård hos länsrätten. Slutligen beslutar socialnämnden om "hur vården av den unge skall ordnas och var han skall vistas under vårdtiden@@@". har kritiserats när det gäller handläggningen av omhändertagande och placering av barn. är det en enskild handläggare inom som utreder ärendet. Det är därför orimligt att tro att felaktigheter och ett visst godtycke inte finns med i bedömningen. Det är oerhört tragiskt när ett barn far illa inom familjen och således måste skiljas från föräldern/föräldrarna. Därför är det ännu viktigare att detta barn, som har genomgått en sådan traumatisk upplevelse, i första hand får vara med människor hon/han känner och litar på. Utanför kärnfamiljen finns det normalt både mor- och farföräldrar eller andra anhöriga som oftast har denna goda och kärleksfulla relation till barnet. Det var bl.a. mot bakgrund av detta som man förtydligade §22 i socialtjänstlagen med följande lydelse: "Vid placering av barn skall i första hand övervägas om barnet kan tas om hand av någon anhörig eller annan närstående". Denna komplettering trädde i kraft den 1juli 1999. Trots detta har man, enligt utsago, i flera fall placerat barn i en främmande miljö i stället för hos anhöriga. Att se till barnets bästa måste innebära, om det inte finns tungt vägande skäl som talar däremot, att barnet i första hand placeras hos anhörig eller närstående. På vilket sätt avser regeringen förtydliga informationen till socialnämnden om denna lagändring så att den även kommer alla handläggare till del?
fr · GN11469 · 2000-01-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:469 av () till socialminister om föräldrastödjande verksamhet Att bli förälder är en stor omställning. Inför andra uppgifter i livet är det självklart att vi förbereds genom anpassad utbildning och mentorskap men inte i föräldraskapet. Det borde vara naturligt att vi utbildar oss för att klara av det värdefullaste vi har @ våra relationer till varandra som vuxna och relationer till våra barn. Många föräldrar känner sig otillräckliga och osäkra. Därför är det oerhört viktigt att föräldrar erbjuds ett aktivt föräldrastöd, familjerådgivning och föräldrautbildning. Även har i ett uttalande rekommenderat att förbättra möjligheterna till familjerådgivning. Utgångspunkten för stöd i föräldraskapet måste vara att tillvarata barnets bästa och ge dem en trygg uppväxt. För att kunna uppnå familjestabilitet är det också viktigt att föräldrars självförtroende stärks. Det är särskilt viktigt att stöd erbjuds nyblivna föräldrar eftersom många skilsmässor kommer till stånd . presenterades utredningen om hur stöd till föräldrar kan utvecklas och stimuleras (SOU 1997:161). Regeringen har dock fortfarande inte lämnat något förslag om föräldrastödjande verksamhet. Avser ministern vidta åtgärder för föräldrastödjande verksamhet med utgångspunkt från förslagen i ovanstående utredning?
fr · GN11470 · 2000-01-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:470 av () till statsrådet om kommersiell sexuell exploatering av barn Vid världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn antog 122 regeringar enhälligt en aktionsplan, vilken skulle utgöra grunden för det fortsatta arbetet mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Den svenska handlingsplanen offentliggjordes . Handlingsplanen har sedermera kritiserats bl.a. för att vara dåligt underbyggd, för allmänt hållen och att den i stora stycken saknar tidsramar, konkreta förslag och mål. I handlingsplanen kommer det på olika sätt till uttryck att kommersiell sexuell exploatering av barn i anses vara ett marginellt problem. Detta trots att vissa kartläggningar, såsom t.ex. prostitution av minderåriga, ej har genomförts. När det gäller målsättningen, att motverka den kommersiella sexuella exploateringen av barn i andra länder, är den svenska handlingsplanen alltför vag. Det saknas konkreta åtgärder och insatser i planen. I det förebyggande arbetet t.ex. finns det inget förslag till hur personalen inom hälso- och sjukvården ska få kunskap om sexuella övergrepp utan endast att "det är angeläget att" de innehar kunskap. Det finns heller ingen redogörelse för hur man specifikt skyddar och stöder offer för kommersiell sexuell exploatering. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att revidera handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn?
fr · GN11471 · 2000-01-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:471 av () till socialminister om assistansersättning för äldre Rätten till personlig assistent ger den enskilde stor frihet och förutsättningar för ett rikare liv. Många, som har assistansersättning, har därför känt oro för att förlora sina rättigheter i samband med ålderspensioneringen. Beslutet om att assistansersättning för människor med funktionshinder ska utgå också efter fyllda väckte stor glädje hos många, som har assistansersättning och är i övre medelåldern. Reformen kommer, enligt det riksdagsbeslut som fattats, att träda i kraft . Det betyder att den som blir t.ex. inte synes omfattas av förslaget. Jag vill därför fråga socialministern hur regeringen avser att möta behoven hos den grupp som har assistansersättning, men hinner fylla innan reformen genomförs.
fr · GN11472 · 2000-01-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:472 av () till statsrådet om översyn av underhållsstöd Som framgick vid behandling av vissa socialförsäkringsfrågor kommer det familjepolitiska stödet att utredas. En grupp som drabbats hårt, av marginaleffekter i nuvarande regelverk, är de underhållsskyldiga som har normala inkomster och flera barn. En förälder, som är underhållsskyldig för tre eller flera barn, betalar efter de regler som beslutades , eller , av sin bruttoinkomst i underhållsstöd. Marginaleffekten för den enskilde blir därför extremt stor och hans eller hennes möjligheter att bygga upp en ny tillvaro eller ha ekonomiskt utrymme för någon guldkant i sitt umgänge med barnen starkt begränsat. Många drabbas också av stora skulder hos kronofogden. Risken att föräldern känner bitterhet och maktlöshet är stor. Vi aktualiserade frågan från Örebrobänken i samband med den allmänna motionstiden. Motionen avslogs under hänvisning till en bredare översyn av familjepolitiken. Jag vill därför fråga om statsrådet har för avsikt att innefatta underhållsstödet, och särskilt marginaleffekter för underhållsskyldiga flerbarnsföräldrar, i översynen av de familjepolitiska stöden?
fr · GN11473 · 2000-01-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:473 av () till näringsminister om mellan och I höstens budgetproposition öppnade regeringen upp för alternativt finansierade infrastrukturprojekt s.k. PPP-projekt (Public and Private Partnership). Detta är en positiv åtgärd som föreslagit och som därför har vårt fulla stöd . Ett vägprojekt som pekas ut av regeringen speciellt som intressant för PPP-finansiering är riksväg40 mellan och . Denna väg är hårt olycksdrabbad och är i stort behov av upprustning. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. När avser regeringen att fatta beslut om en utbyggnad av riksväg40 mellan och ?
fr · GN11474 · 2000-01-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:474 av () till miljöminister om bilskrotningspremien Bilskrotningspremien uppgick tidigare till för bilar som skrotades efter tidpunkt för godkänd årlig kontrollbesiktning. För övriga bilar var premien . Premien sänktes genom ett riksdagsbeslut . Nuvarande skrotningsersättning är för alla bilar. När man lämnar in bilen för skrotning betalar man en skrotningsavgift som överskrider premiebeloppet. Incitamentet att lämna in sin gamla bil till skrotning har försvunnit. Detta märks också längs våra vägar. Bilvrak står lite här och där. Enbart i Klippans kommun har det skett en 200@300-procentig ökning av bilvrak . omhändertogs 40 bilar. Innan bilar kan omhändertas måste en polisundersökning utföras som både tar tid och kräver administrativa insatser. Jag skulle vilja se att en ändring kommer till stånd så att skrotningspremien återigen höjs. Det finns gott om pengar i Bilskrotningsfonden, . Pengarna i fonden kommer från bilägarna som betalat en avgift till Bilskrotningsfonden. Avgiften är vid varje nyregistrering. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att bilvrak inte lämnas längs vägarna?
fr · GN11475 · 2000-01-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:475 av () till kulturminister om TV-licens Ett antal hushåll i är så belägna att möjligheterna att få fullgod TV-bild över det markbundna nätet är omöjliga eller innebär svåra störningar. Exempelvis har ett antal byar efter E12:an i , Storsand, Forsbäck, Sundsliden m.fl., just en sådan situation. Möjligheten att mottaga bild från TV1 och TV2 är inte möjlig. Detta betyder att exempelvis de regionala sändningarna i länet, Nord Nytt, inte når de egna länsborna. TV-licensen gäller för hushåll som har mottagare av television, och i avgiften ingår också radiomottagning. Möjligheten att få licensavgiften reducerad på grund av svårigheter att ta emot de markbundna signalerna, har inte funnits. Omständigheten att hushåll med TV-mottagare med möjlighet att enbart förlita sig på parabolmottagning och digitala signaler, utan möjlighet att se public service-kanalerna, är stötande. I vanliga affärsrelationer gäller principen att produkt som inte levererats inte heller behöver betalas. Denna princip bör också gälla här. Även om antalet hushåll är få i landet @ lokaliserade så att mottagningsförhållandena är omöjliga för marknätet @ legitimerar detta inte systemet. För de få hushåll som har de beskrivna problemen borde möjligheten finnas att få licensavgiften reducerad till dess att ny teknik möjliggör acceptabel mottagning. Vilka åtgärder avser kulturministern vidta med anledning av det beskrivna?
fr · GN11476 · 2000-01-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:476 av () till statsrådet om försäkringskassorna och förebyggande hälsovård Vi läser och hör allt oftare om att sjukfrånvaron ökar. Ohälsa har blivit ett begrepp som växer snabbare än den svenska ekonomin. Detta är farligt för både landet och vår befolkning. Vår livssituation är på många sätt mycket annorlunda jämfört med . Krav och prestation ökar i hela samhället, inte bara i yrkeslivet utan även i skola och privatliv. Detta har lett till att sjukfrånvaron kostar lika mycket som hela sjukvården. I samma takt som ohälsan växer i , ställs krav på minskade resurser inom vården. Detta kan omöjligtvis fortgå. Det talas ofta om förebyggande åtgärder. har en central roll i detta arbete och har även uppmanats att arbeta med förebyggande insatser. Det torde vara en riktig väg att gå för att uppmärksamma det svenska folket på värdet av att förebygga ohälsa. Vad avser statsrådet vidtaga för åtgärder för att förstärka försäkringskassornas möjlighet att uppfylla sina krav och målsättningar på den förebyggande verksamheten av ohälsa?
fr · GN11477 · 2000-01-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:477 av () till finansminister om restaurangmomsen Mervärdesskatten på livsmedel är i olika beroende på om maten inhandlas i butik eller om den ska förtäras på stället. Denna diskriminering av restaurangnäringen har resulterat i att livsmedelsbutikerna kraftigt har ökat utbudet av färdigrätter som restauranger dragit ned på sitt öppethållande. Många restauranger har också drabbats av konkurser och nedläggelser. Motioner om att sänka restaurangmomsen till samma nivå som den som gäller för dagligvaror har bemötts med att inte medger ett sådant undantag för restaurangtjänster. har beslutat sänka restaurangmomsen och, enligt tidningsuppgifter, även fått kommissionen att tillstyrka förfaringssättet. Detta öppnar i ett slag möjligheterna för att göra något liknande. Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder kommer finansministern att vidta för att få en rättvis konkurrenssituation för restaurangnäringen?
fr · GN11478 · 2000-01-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:478 av () till finansminister om ett nytt energiskattesystem I bl.a. budgetpropositionen, 1999/2000:1, utlovades fortsatta skattesamtal mellan samtliga partier i . Dessa skulle enligt uppgift i första hand riktas in på en välbehövlig översyn av de extrema skatterna på energi. har det inte hänt mycket förutom att det skapats ytterligare en skattegrupp @ en särskild grupp för energiskatter med representanter för Socialdemokraterna, . Min fråga till finansminister är således huruvida de fortsatta skattesamtalen mellan samtliga partier om energiskatter är avslutade eller om de ska ske parallellt med den senast tillskapade samtalsgruppen.
fr · GN11479 · 2000-01-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:479 av () till näringsminister om förstärkt anställningsstöd Det förstärkta anställningsstödet infördes den 1oktober 1999. Det riktas till dem som varit arbetslösa . Stödet betalas ut till arbetsgivaren av lönekostnaden och under resten av tiden. som det förstärkta anställningsstödet utbetalas ska den anställde ingå i den vanliga arbetsstyrkan och arbeta på samma villkor som de övriga anställda. arbete har förmodligen flertalet arbetat in sig till en fast anställning, men i enstaka fall kan det naturligtvis hända att företaget inte har möjlighet att förlänga anställningen. Då har arbete inte kvalificerat till a-kassa, då arbetsvillkoret inte anses vara uppfyllt. Med vanlig anställning får man ersättning vid arbetslöshet. får man full a-kassa. Förstärkt anställningsstöd är en ovanligt långvarig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Den uppfattas av arbetstagaren som ett riktigt arbete då lön utbetalas direkt från arbetsgivaren. I det beslut (enligt blankett) som skickas ut från arbetsförmedlingen till den enskilde framgår inte heller att "jobbet" inte kvalificerar till a-kassa, många är säkert omedvetna om detta. Det förstärkta anställningsstödet riktar sig till långtidsarbetslösa. Många har inte tidigare fått möjlighet att kvalificera sig till a-kassa. Även om har beslutat att alla anställningsformer med ekonomiskt stöd inte kvalificerar till a-kassa, skiljer sig det förstärkta anställningsstödet både till karaktär och varaktighet från många övriga åtgärder, vilket bör ge anledning till annan bedömning. Avser näringsministern möjliggöra kvalificering till a-kassa om man uppbär förstärkt anställningsstöd?
fr · GN11480 · 2000-01-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:480 av Skånberg (kd) till socialminister om ökad alkohol- och tobakskonsumtion Sedan tobaksskatten sänktes har tobakskonsumtionen ökat . När däremot regeringen höjde tobaksskatten sjönk konsumtionen med . Statistiken visar alltså tydligt att en höjning eller sänkning av priset på tobak ger direkta utslag i konsumtionen. Samma förhållande gäller alkoholkonsumtionen, som har ökat . dör omkring 8000 svenskar i tobaksrelaterade sjukdomar, och närmare 6000 dör i alkoholrelaterade sjukdomar. Den ökade konsumtionen av alkohol och tobak kan på mycket goda grunder antas medföra att flera tusen människor dör än vad som annars vore fallet. Hur ämnar socialministern att agera inom regeringen för att ovanstående fakta ska påverka det pågående budgetarbetet?
fr · GN11481 · 2000-01-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:481 av () till socialminister om kvaliteten i vården presenterade Svenskt kvalitetsindex ett resultat angående kvaliteten i den svenska sjukvården. Det utvisar att svenskarna tycker att vården har försämrats avsevärt . Detta gäller såväl den offentliga vården som den privata. Indextalet, som är ett snittbetyg som svenskarna sätter, för den offentliga vården har sjunkit från 69 till 64. Resultatet är därmed det sämsta . Den privata vården får fortfarande ett markant högre betyg än den offentliga, men även här har indextalet sjunkit från 76 till 72. Det som mäts är patienternas förväntningar på vården, upplevd kvalitet, upplevt värde (dvs. om vården är prisvärd eller inte) och förtroendet för vården. De sjunkande siffrorna är enligt , kanslichef för kvalitetsindex, statistiskt säkerställda och således något att ta på allvar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att kvaliten i vården ska öka?
fr · GN11482 · 2000-01-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:482 av () till finansminister om miljöklassning av fordon Akuta åtgärder behövs för att minska utsläppen från våra fordon, särskilt i storstäderna. De tunga, dieseldrivna fordonen står för en stor del av utsläppen, de äldre fordonen smutsar mest. Kommersiellt tillgängliga lösningar finns och gör det möjligt med åtgärder omgående. Men åtgärden kan vara kostsam för fordonsägaren. T.ex.: Tillsats av system för recirkulering av partikelrenad och kyld avgas minskar avsevärt utsläppet av partiklar och NOX. Fordonets miljölklass skulle avancera till EURO-klass III. Denna åtgärd kostar dock ca för en buss. Men partikel- och NOX-utsläppen medför både akut och kronisk sjuklighet och förstör miljön synbart. Man borde därför underlätta för fordon att förbättra sin miljöklass, exempelvis genom skattereduktion. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att underlätta för tunga fordon att föbättra sin miljöklass?
fr · GN11483 · 2000-01-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:483 av () till socialminister om plötslig spädbarnsdöd I dör ca 800 barn sent i graviditeten, under förlossningen eller under sitt första levnadsår. Det är ungefär en procent av alla fullgångna graviditeter. Detta är en mycket påfrestande situation för nyblivna föräldrar. spädbarnsdöd är en ideell förening med 2700 medlemmar som arbetar till stöd för föräldrar som förlorat ett barn. Föreningen följer också forskningen och informerar på alla sätt om plötslig spädbarnsdöd. Under har föreningen fått stöd från vilket dock har minskat för att upphöra helt. Genom att helt dra tillbaka detta bidrag försämras föreningens möjligheter att arbeta. Den förebyggande informerande verksamheten och arbetet med att stödja föräldrar som förlorat ett barn blir lidande. Oroade föräldrar som vill ha svar på sina frågor, sjukvård som behöver få en kontakt med en stödfamilj till drabbade föräldrar kommer att mötas av en telefonsvarare då föreningens kansli måste stängas. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialministern följande: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att ge spädbarnsdöd resurser att fortsätta med sitt stödjande och förebyggande arbete kring spädbarnsdödligheten i ?
fr · GN11484 · 2000-01-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:484 av () till kulturminister om kulturens betydelse för regional tillväxt träffades mittgrupp i för att diskutera den alltmer accelererande centraliseringen och urbaniseringen i . Föredragshållare från samtliga länder var inbjudna att tala under temat . Samtliga föreläsare tog upp kulturens betydelse för att stanna kvar eller flytta tillbaka till en bostadsort. I ett gemensamt uttalande efter avslutat seminarium uttryckte mittgruppen sin oro över de långsiktiga konsekvenserna av den starka centraliseringen av arbetsplatser och bosättning som har skett i hela . När det gäller just kulturfrågornas betydelse för den regionala tillväxten sade vi som följer: Kulturens betydelse för regional utveckling och tillväxt har hitintills undervärderats. Ett rikt kulturliv är ett kvalitetskrav som alltfler ställer för att stanna kvar i sin bygd eller för att flytta tillbaka efter avslutade studier. Kulturell tillväxt bör därför stimuleras i det nordiska samarbetet. Medierna når oss alla i det dagliga livet. Därför finner vi det anmärkningsvärt att de nordiska regeringarna ännu inte gett sina invånare möjlighet att se varandras allmäntelevision. Frågan togs upp i rådet första gången . Turismen är en av de mest växande ekonomiska sektorerna i hela världen. Vi vill att lyfter frågan utifrån ländernas olikheter och olikheterna inom länderna, i synnerhet vad avser natur- och kulturturism. På vilket sätt avser ministern verka för att lyfta frågan om kulturens betydelse för den regionala tillväxten i vid ministermöten?
fr · GN11485 · 2000-01-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:485 av () till justitieminister om skyddad adress Misshandlade kvinnor kan i mycket allvarliga fall få en skyddad adress för känna trygghet i förvissningen om att mannen inte ska kunna nå henne och upprepa sitt brott. I ett inträffat fall har i samband med att besöksförbudet utvidgades kvinnas skyddade adress lämnats ut till mannen. Mannen får alltså utvidgat besöksförbud och får han reda på kvinnans adress @ den kvinna som han vid upprepade tillfällen misshandlat! Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att undanröja ovanstående missförhållande?