ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12107 · 2000-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:107 om katastrofbistånd till offren för översvämningarna i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förstärka katastrofbiståndet till , och . Översvämningarna som drabbat , framför allt som sträcker sig in i , , och är enligt FN:s bedömningar och ländernas egna uppskattningar de värsta . Följaktligen är de akuta behoven mycket stora liksom behoven av rehabilitering och långsiktig återuppbyggnad av den förödelse översvämningarna fört med sig för bl.a. jordbrukssektorn och infrastruktur. Sida, som disponerar medel för humanitära insatser inklusive insatser vid naturkatastrofer, har redan avsatt till och till . Dessa medel kanaliseras genom respektive lands Rödakorsrörelse att användas för akuta behov. FN har inkommit med en appell för (ca ) och en appell för (ca ). Appellerna omfattar akuta hjälpinsatser samt viss rehabilitering . Appellerna försöker även underlätta övergången till mer långsiktiga insatser som kommer att behövas för att återuppbygga vad som förstörts till följd av översvämningarna. Det är av yttersta vikt att de nationella myndigheterna är involverade i akuta hjälpinsatser samt i återuppbyggnadsarbetet. mobiliserade snabbt stöd till akuta insatser för den nödställda befolkningen och landets katastrofberedskap anses väl utvecklad. Representanter från medverkar också i FN:s samordning tillsammans med andra organisationer och givare. Även har ett utvecklat system för katastrofberedskap och katastrofinsatser. FN:s appell försöker också bidra till att ytterligare utveckla den kambodjanska regeringens kapacitet att hantera naturkatastrofer. FN:s appeller bereds av Sida som väntas besluta om ytterligare stöd . Gensvaret hos biståndsgivare för de akuta behoven har enligt FN varit generöst, bl.a. beslöt humanitära kontor (ECHO) om för insatser i och . har ett omfattande utvecklingssamarbete med , och . Konsekvenserna av höstens översvämningar utgör givetvis en del i bedömningen av biståndsinsatser inom ramen för framtida utvecklingssamarbete.
frs · GO12108 · 2000-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:108 om läkarintyg för flyktingar har frågat mig om jag avser se över hanteringen och betydelsen av läkarintyg för flyktingars möjlighet att få uppehållstillstånd. Bakgrunden till frågan är att många kosovoalbaner som enligt är i mycket dåligt skick och har ett flertal läkarutlåtanden ändå inte får stanna. Inledningsvis vill jag klargöra att alla som bedöms vara flyktingar får permanent uppehållstillstånd. I en del fall finns läkarintyg som ingår som en del av bedömningen av de skäl som åberopas. Det är först om vederbörande inte bedöms vara flykting som det kan bli aktuellt att bevilja uppehållstillstånd av andra skäl. Jag vill också understryka att varje ärende är unikt och att en bedömning måste göras av de skäl som åberopas i varje enskilt fall. Alla åberopade skäl för uppehållstillstånd @ däribland läkarintyg @ vägs in i bedömningen. När det gäller att avgöra om en person ska beviljas uppehållstillstånd på grund av psykisk ohälsa eller på grund av hot om självmord eller åberopad risk för självmord ställs myndigheterna inför svåra uppgifter. Den asylsökandes hälsotillstånd måste naturligtvis tas på största allvar. överlämnade frågan om vilken generell betydelse hot om självmord och åberopad risk för självmord i läkarintyg eller på annat sätt ska tillmätas vid bedömningen i ett enskilt ärende till regeringen. I regeringsbeslut (UD96/1993/MP) konstaterade regeringen att något generellt uttalande i denna fråga inte låter sig göras. Även här måste alltid en bedömning ske i det enskilda fallet. Regeringen delade emellertid den i ärendet framförda uppfattningen att även intyg utställda av andra yrkeskategorier än läkare, i det enskilda fallet, kan tillmätas stor betydelse. Det åligger således våra ansvariga myndigheter att göra denna bedömning, ofta med stöd av ett eller flera intyg från läkare eller psykologer. Om myndigheterna är tveksamma kan yttrande inhämtas från förtroendeläkare. Svaret på frågan är att jag inte avser se över hanteringen och betydelsen av läkarintyg för möjligheten att få uppehållstillstånd. Det är @ och måste förbli @ myndigheterna som i varje enskilt fall och med tillämpning av gällande rätt ska göra denna prövning. Asylsökande från Kosovo får @ liksom alla övriga asylsökande @ en individuell prövning av sin ansökan.
frs · GO12109 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:109 om behandling mot barnlöshet har frågat mig om jag avser vidta åtgärder som kan göra det möjligt för landstingen att låta människor, som själva vill och kan, betala för exempelvis behandling mot barnlöshet när landstingens egna resurser är förbrukade. Som konstaterar, innebär de riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården som ställt sig bakom att behandling av ofrivillig barnlöshet inordnats i prioriteringsgrupp III @ vård av mindre svåra akuta och kroniska sjukdomar. Som bekant beslutar sjukvårdshuvudmännen självständigt hur resurserna ska fördelas inom . De riktlinjer för prioriteringar som har ställt sig bakom kan därför inte vara annat än rådgivande. kan det finnas anledning att, som man gjort i några av sjukvårdsregionerna, försöka åstadkomma någorlunda enhetliga regler. I 2 § hälso- och sjukvårdslagen stadgas att målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Denna princip förutsätts självfallet gälla även för den vård som bedrivs i privat regi, i varje fall så länge den är offentligt finansierad. Jag förutsätter att sjukvårdshuvudmännen tillser att befintlig kompetens inom klinikerna nyttjas på bästa sätt för att åstadkomma ett maximerat resursutnyttjande. Slutligen står det var och en fritt att vända sig till en privat vårdgivare utan offentlig finansiering och betala för sin vård själv.
frs · GO12110 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:110 om höjda lotsavgifter har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med de konkurrensnackdelar som Vänersjöfarten drabbas av genom höjda lotsavgifter. verksamhet baseras på principen om full kostnadstäckning. kostnader för lotsningsverksamheten uppgår totalt till ca men täcks endast till av lotsavgifterna. Det är anledningen till att ansett det motiverat att höja lotsavgifterna med och även införa en tidsbaserad lotstaxa från för att på så sätt förbättra överensstämmelsen mellan tillhandahållen service och debiterad lotsningsavgift. Det är alltså långsiktiga mål att successivt öka kostnadstäckningen i lotsningsverksamheten så att farledsavgiften som subventionerar lotsningen kan avlastas i motsvarande grad. Lotsavgiften baseras på fartygets storlek och på tidsåtgången för lotsningen. Detta betyder följaktligen att farledens längd och även fartygets hastighet får stort genomslag för den avgift som debiteras kunden. Då farleden upp till är lång och tidskrävande innebär det höjda avgifter för Vänertrafiken och det är mot den bakgrunden som beslutat att ge en generell rabatt på för denna trafik. kommer att följa upp den nya strukturen för lotsavgiften och i det sammanhanget även förekommande rabatt. Jag vill också påpeka att möjligheterna att söka dispens från lots finns för de allra flesta fartygen som trafikerar om vissa kriterier är uppfyllda. Från har förutsättningarna förbättrats när det gäller dispens från lotstvånget då även godkända kunskaper i engelska tillsammans med övriga kriterier ökar möjligheterna till lotsbefrielse. Det är också viktigt att komma ihåg att inrikestrafiken mellan och /Brofjordenområdet är befriad från farledsavgifter. De tidigare avståndstilläggen till farledsavgiften är borttagna vilket innebar att den extra kostnaden på ca per ton för utrikestrafiken på sträckan upp och från försvann. En utrikestransport betalar med andra ord lika mycket till oavsett om den börjar i eller trots de betydande kostnader som finns för drift och underhåll av farleden. Frågor om sjöfartens avgiftssystem och om lotsning behandlas också av Godstransportdelegationen som består av representanter för varuägare, transportföretag och statliga myndigheter. Delegationen kommer att presentera en samlad godstransportstrategi .
frs · GO12112 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:112 om möjlighet för bidragsberoende att äga sin bostad har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta att personer som hamnat i arbetslöshet eller beroende av ekonomiskt bistånd ges möjlighet att äga bostad. Möjligheterna för arbetslösa personer och personer beroende av socialbidrag att kunna köpa sin lägenhet vid en bostadsrättsombildning handlar främst om kreditvärdighet, vilken prövas av banker och kreditinstitut. Detta är inte en fråga för . ansvar gäller däremot vid biståndsprövningar. Enligt 6 § socialtjänstlagen har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd för sin försörjning. För att kunna göra en bedömning av om en sökande har rätt till försörjningsstöd måste det därför göras en bedömning av om behovet kan tillgodoses genom egna tillgångar, t.ex. genom försäljning av bostadsrätt eller villa. Krav på att den sökande ska realisera det värde som finns i bostaden måste dock alltid utgå från en individuell bedömning och ske med hänsyn till de sociala konsekvenser som kan uppstå, framför allt när det gäller familjer med barn. En förutsättning för att ställa krav på flyttning är vidare att det finns faktiska möjligheter att erhålla en annan lämplig bostad. Visserligen är huvudprincipen att realiserbara tillgångar ska beaktas vid biståndsprövningar men något generellt hinder mot att äga en bostadsrätt och att erhålla försörjningsstöd föreligger inte. Jag anser därför inte att det finns anledning att vidta några åtgärder.
frs · GO12113 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:113 om klassificering av GBL som narkotika har frågat mig vad jag avser göra för att GBL i likhet med GHB ska klassas som narkotika. Regeringen ser med oro på att ungdomar finner nya medel att berusa sig med. Mitt svar på frågan blir dock en upprepning av det svar jag lämnade på fråga på samma tema. GBL, som är en s.k. prekursor till GHB, metaboliseras i kroppen till GHB. GBL är ett milt lösningsmedel som används till bl.a. avfettning, rengöring och färgborttagning som alternativ till de giftiga medel som tidigare användes. I förbrukas omkring av ämnet. Industrin har lagt ned mycket arbete på att ta fram GBL och det vore förenat med stora kostnader att ta fram ett alternativt medel. Företagen har själva tagit ett stort ansvar genom frivilliga förbindelser. Plast- och kemibranscherna har genomgått en självsanering och intagit en striktare hållning vad gäller försäljning till såväl företag som privatpersoner. har ett internt kontrollsystem med varningsflagg på produkter som kan missbrukas och där nya kunder måste visa upp registreringsbevis för företag innan inköp tillåts ske. Möjligheten att tillsätta ett s.k. denatureringsmedel som gör GBL omöjligt att förtära diskuteras. Inom EU finns ett förslag att sätta upp GBL på den s.k. prekursorlistan för att bättre kunna kontrollera handeln med ämnet. Vad gäller insatser från regeringens sida för att snabbt narkotikaklassa olika preparat vill jag påpeka följande. Ansvaret för utredningen av behovet av narkotikaklassificering för droger som saknar medicinsk användning, liksom behovet av klassificering av varor som bör omfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, åvilar . är flera centrala myndigheter, bl.a. polisen och de sociala myndigheterna, skyldiga att rapportera till när de i sin verksamhet träffar på nya medel som används för missbruksändamål. Syftet med denna rapporteringsskyldighet är att snabbare kunna ge regeringen ett underlag för beslut om klassificering av nya droger. I mån av behov sker således en fortlöpande klassificering av preparat som används för missbruks- eller berusningsändamål som narkotika eller hälsofarlig vara.
frs · GO12114 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:114 om militär personal i utlandet har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att stödja den personal som stationerats utomlands i samband med fredsbevarande insatser eller i olika militära samarbetsorgan. Bakgrunden till fråga är att han vid kontakter med Försvarsmaktens personal uppmärksammats på att flera myndigheters administrativa rutiner inte är anpassade för utlandsstationerad militär personal och dessas familjer. Jag vill självfallet på olika sätt medverka till att den militära personal som stationeras utomlands får det stöd som behövs. En god rekryteringskraft är en förutsättning för att Försvarsmakten ska kunna rekrytera den personal som krävs för att utfästelser beträffande militära resurser till bl.a. FN, EU och Nato ska kunna infrias. För att uppnå denna rekryteringskraft är det nödvändigt att den personal som accepterar utlandstjänstgöringen, i vissa fall även deras familjer, upplever att de får det stöd från vårt land och vårt samhälle som de rimligen kan kräva. Jag kommer därför att med Försvarsmakten ta upp de problem som frågeställaren och utlandsstationerad militär personal upplever.
frs · GO12115 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:115 om trädgårdsnäringen har tagit upp de ekonomiska konsekvenser som skadeangrepp mot odlingarna kan få för trädgårdsnäringen och frågat om regeringen avser att vidta åtgärder för att komma till rätta med detta problem. är ansvarigt för att bekämpa och hindra spridning av växtskadegörare som allvarligt kan skada växtodling, skog, annan mark eller lager av växter. För att effektivt hindra spridningen av skadegörare åligger det den som har anledning anta att ett sådant angrepp har skett att genast anmäla detta till . har därefter i varje enskilt fall att ta ställning till vilken åtgärd som är nödvändig att vidta. Med utgångspunkt från den risk som föreligger för vidare spridning väljs givetvis alltid den för odlaren minst ingripande åtgärden. Det är därför inte minst ur den aspekten av betydelse att anmälan sker efter misstanke om angrepp. Beroende på det allmänt goda sundhetsläget i landet har mer ingripande växtskyddsåtgärder inte varit nödvändiga. Vad gäller bristen på en rimlig försäkringslösning vid förluster av olika slag synes det mig vara en viktig fråga för näringen att arbeta vidare med i likhet med andra kommersiella risker som företag måste hantera. Slutligen vill jag nämna att växtskyddslagstiftningen ger möjlighet att, om det finns särskilda skäl, i det enskilda fallet bevilja ersättning för förluster som uppstått i anledning av vidtagna växtskyddsåtgärder. Jag kan därför inte se några skäl för regeringen att ytterligare förstärka odlarnas säkerhetsnät i detta hänseende.
frs · GO12117 · 2000-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:117 om pensionsrätt för kvinnor i utlandet har frågat mig om vilka åtgärder som ska vidtagas för att svenska kvinnor i utlandet inte ska missgynnas när det gäller rätt till pension. Särskilt anges det förhållandet att pensionsgrundande belopp för barnår villkoras av att föräldern är bosatt i . Det är riktigt att det finns vissa villkor för att en förälder ska kunna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. Ett sådant villkor är just det som anger i sin fråga. Innan jag går in på motivet till att det finns ett krav på bosättning i vill jag dock understryka att barnårsrätten inte är en förmån enbart för kvinnor. På grund av det förvärvsmönster som alltjämt råder i är det dock sannolikt så som säger, nämligen att barnårsrätten i första hand kommer att tillgodoräknas mödrar. Pensionsgrundande belopp för barnår eller s.k. barnårsrätt beräknas på ett sådant sätt att det för de flesta kommer att utgöra en utfyllnad av den pensionsrätt som har tjänats in på förvärvsinkomster m.m. Om den försäkrade inte har haft några andra pensionsgrundande inkomster i , blir det emellertid fråga om utfyllnad från noll. Med hänsyn härtill och då barnårsrätt ska finansieras av skattemedel bör så långt som möjligt undvikas att den som uppbär förvärvsinkomster som inte är pensionsgrundande i tillgodoräknas barnårsrätt i utan beaktande av sådana inkomster. Bedömningen om bosättning ansluter i stort till reglerna om folkbokföring, dvs. i normalfallet ska den anses bosatt i som är folkbokförd här. Detta innebär att kortare tids vistelse utomlands inte påverkar barnårsrätten. Vidare kan nämnas att enligt den nya socialförsäkringslagen, som träder i kraft , ska socialförsäkringsförmåner inte längre vara beroende av nationalitet. För att vara försäkrad krävs enligt den nya lagen antingen bosättning eller förvärvsarbete i .
frs · GO12119 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:119 om stöd till västafrikanska har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förmå det internationella samfundet att agera i . Bakgrunden till frågan är att sierraleonska och liberianska flyktingar attackerats både av granatbeskjutning från rebeller belägna i de egna hemländerna och av militärer respektive civila från som hämnd för den senaste tidens gränsoroligheter. finns 120 000 flyktingar från och 330 000 från i . 360 människor har dödats. De flesta av offren är guineaner. stöder arbetet bland flyktingar i genom internationella organisationer som är verksamma i området, bl.a. genom (), (), Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och . För UNHCR-personalen på plats har säkerhetsläget förvärrats . Mordet på en UNHCR-anställd och kidnappningen av ytterligare en medarbetare har gjort att UNHCR tvingats dra tillbaka sin personal från flyktinglägren vid gränsen till huvudstaden . Vid gräns mot och har UNHCR endast frivillig personal på plats. Organisationen försöker , på begäran av den guineanska regeringen, flytta de läger som ligger nära gränsen till säkrare områden. UNHCR har ännu inte kunnat genomföra det planerade repatrieringsprogrammet för flyktingar från . Situationen i är fortfarande instabil, men på grund av ökade oroligheter i flyktingområdena i har ändå 13 500 personer valt att återvända dit. UNHCR värnar om säkerheten och ser till att det ej finns militär verksamhet i flyktingområdena. Åtgärder sätts också in för att skydda kvinnor, barn och utsatta grupper. Vidare förbereder UNHCR katastrofplaner för det fall situationen förvärras ytterligare. Av årliga bidrag till UNHCR på är 35 miljoner avsedda för regionen och . har vidare bidragit med till ett av UNHCR:s tilläggsprogram som arbetar med repatriering av flyktingar från vilka befinner sig i något av grannländerna, däribland . Med anledning av den senaste händelseutvecklingen kommer att bidra med ytterligare till skydds- och biståndsinsatser för återvändande flyktingar från i . Inom ramen för humanitära kontors (ECHO) årsbidrag till på , avsätts medel till insatser för flyktingarna i , främst genom UNHCR. har kontor och ECHO har en platsrepresentant i . Svenskt bistånd kanaliseras även genom andra FN-organ eller internationella organisationer. Av WHO:s budget går runt till . stöder också WFP i med . Genom det ordinarie svenska årsbidraget till bidrar med för insatser i , vilket även gagnar . har också beviljat för en insats för stöd till hälsovård och sanitet för sierraleonska flyktingar i . Av Sidas ramorganisationer har Pingstmissionens utvecklingssamarbete och LO/verksamhet i . Diplomatiska ansträngningar för att verka för flyktingars säkerhet görs kontinuerligt. genomförde en rundresa främst till , men även till , för att undersöka situationen och en svensk delegation genomförde ett fältbesök till ett antal av flyktingläger. följer noga utvecklingen i området, med tanke på såväl de regionala implikationerna som de humanitära aspekterna.
frs · GO12120 · 2000-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:120 om barns uppehållstillstånd har frågat mig om det vidtagits någon åtgärd för att inte ansökningar om uppehållstillstånd för barn som inte varit "hemmavarande" hos den i bosatta föräldern med automatik ska avslås. Bakgrunden till frågan är att barn, enligt , inte ges uppehållstillstånd i om de inte varit hemmavarande till den förälder som bor i . Frågan avser endast de ärenden där föräldrarna och barn är helt ense om vem som ska ha vårdnaden och var barnet ska bo. Jag uppfattar frågan på så sätt att frågeställaren avser barn . När det gäller reglerna om familjeåterförening vill jag nämna följande. Det är framför allt kärnfamiljen, dvs. make/maka och hemmavarande barn som omfattas av rätten till familjeåterförening. Utlänningslagens nuvarande regler om anhöriginvandring gäller . Enligt reglerna kan barn få uppehållstillstånd på flera olika grunder. Grundregeln är att barn som varit hemmavarande till den här bosatte föräldern har en i princip ovillkorlig rätt till uppehållstillstånd om den föräldern också är legal vårdnadshavare. Dessutom ger lagen utrymme för att bevilja uppehållstillstånd till en person som har särskild anknytning till . Förutom bestämmelserna om anhöriginvandring finns också möjlighet att bevilja uppehållstillstånd av humanitära skäl. Här har den s.k. portalbestämmelsen om hänsynen till barnens bästa betydelse. Enligt 1 kap. 1 § andra stycket utlänningslagen ska i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Förebild för bestämmelsen är artikel 3 i konventionen om barnets rättigheter. Även de avgöranden som träffas i allmän domstol rörande umgängesrätt med barn ska bygga på barnets bästa. I ett tidigare regeringsbeslut har regeringen uttalat att: En viktig svensk rättsprincip är således att hänsyn ska tas till barns bästa. Denna hänsyn återspeglas också inom utlänningsrätten. Att ett föräldrapar skiljer sig är inte ovanligt vare sig i svenska eller utländska äktenskap. I görligaste mån bör utlänningslagstiftningen tolkas så att den ordning som gäller för barn som bor i , och de hänsyn som tas till dem, även ges inflytande över vad som bör gälla för barn som har åtminstone en förälder boende här. Ett synsätt innebärande att barn närmast regelmässigt anses ha det bäst i , oavsett språklig, kulturell och nationell bakgrund och tillhörighet strider dock mot det synsätt ger uttryck för. Svaret på frågan är således att en ansökan om uppehållstillstånd för ett barn som inte varit "hemmavarande" hos den i bosatta föräldern inte avslås med automatik. Varje ärende är unikt och en bedömning måste göras av de skäl som åberopas i varje enskilt fall. Alla åberopade skäl för uppehållstillstånd vägs in i bedömningen. Avslutningsvis vill jag informera om att bestämmelserna om anhöriginvandring generellt är föremål för översyn inom en parlamentarisk kommitté som antagit namnet . Uppdraget ska slutredovisas .
frs · GO12121 · 2000-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:121 om lokalt anpassat strandskydd har frågat mig vad regeringen avser att göra för att bättre anpassa strandskyddet efter de lokala förhållandena. Inom strandskyddsområde, som generellt omfattar områden intill från strandlinjen, är det bl.a. inte tillåtet att uppföra ny byggnad eller anläggning. Undantag eller dispens från detta förbud kan medges om det finns särskilda skäl. Beträffande möjligheten att få undantag från strandskyddet sägs dock i propositionen till (prop. 1997/98:45 s. 88) att tillämpningen ska vara restriktiv. Jag har självfallet uppmärksammat den diskussion som pågått om bl.a. den praktiska tillämpningen av strandskyddsbestämmelserna. Därför avser regeringen att ge i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera tillämpningen av strandskyddsbestämmelserna samt omfattningen och utformningen av länsstyrelsernas beslut om delegation av dispensbefogenheten till kommunerna. Först efter en sådan kartläggning och analys är jag beredd att ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder som kan behöva vidtas när det gäller bestämmelserna om strandskydd.