ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11101 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:101 av () till näringsminister om TEN-status för E12 gör en revision av de transeuropeiska vägarna. Det är av stor vikt att E12 kommer med i revisionen och har möjlighet att bli TEN-klassad. I har vägen redan TEN-status. Vägen har mycket stor betydelse för den regionala utvecklingen och genom TEN-status har vi möjlighet att få EU-pengar till upprustning av vägen. Jag vill fråga näringsminister vad han ämnar vidta för åtgärder för att E12:an ska ingå i revisionen av de transeuropeiska vägarna med möjlighet till TEN-status.
fr · GO11102 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:102 av () till jordbruksminister om aviserade regeringen att en skulle tillsättas. Ett förslag som också fanns med i . Denna kommission skulle tillsättas . Så vitt jag förstår finns det trots detta ännu ingen kommission tillsatt. Jag har uppfattat att en viktig uppgift för den planerade kommissionen skulle vara att se över och fastställa den yttre gränsen, dvs. var renskötsel får bedrivas , det s.k. vinterbeteslandet. En ytterligare uppgift skulle kunna vara att även se över gränserna inom det område där renskötsel får bedrivas året runt och som man traditionellt brukar tillsammans med andra. Inte heller frågan om vilka rättigheter renskötselrätten omfattar är fullt ut klarlagd och skulle därför må väl av att en utredning angående denna kom till stånd. Enligt min uppfattning bör regeringen med anledning av tidigare utfästelse skyndsamt tillsätta en utredning utifrån ovanstående intentioner. Utifrån ovanstående blir min fråga till jordbruksministern: När kommer den aviserade att tillsättas och kommer dess direktiv att även innehålla en översyn av renskötselrättens omfattning?
fr · GO11103 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:103 av () till statsrådet om infrastruktursatsningar i I en debattartikel i () anför skolminister tillsammans med statsrådet och socialminister att stora satsningar behöver göras i den skånska infrastrukturen för att stärka konkurrenskraft och öka tillväxten i . Som exempel på investeringar uppges i artikeln i princip alla större infrastruktursatsningar som över huvud taget finns föreslagna i . Enligt min mening agerar ni som om ni sitter i opposition, när ni i själva verket har möjlighet att lägga fram konkreta belutsförslag. De tre undertecknarna av artikeln ingår alla i regeringen och lägger förslag till statlig budget och övriga propositioner, och där kan man inte hitta något som tyder på att dessa investeringar snabbt kommer att bli av. Men jag kan kanske anta att alla dessa stora investeringar kommer att finnas med i den utlovade infrastrukturpropositionen? Mot bakgrund av ovanstående blir min fråga till statsrådet vilka åtgärder regeringen avser vidta för att alla dessa infrastrukturinvesteringar ska komma till stånd.
fr · GO11104 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:104 av () till utrikesminister om bistånd till Bosnien Med anledning av den senaste tidens positiva utveckling i , har det framkommit att det finns ett stort behov av ekonomiskt bistånd för att främja en positiv demokratisk och ekonomisk utveckling i landet. Bistånd är viktigt i det känsliga politiska läge som befinner sig i och vi ska självklart vara med och stödja landet med detta. Men känner jag en viss oro över att alla blickar just nu riktas mot och att Bosnien där fred och demokratisk utveckling inte är en självklarhet kommer i skymundan. Det är sedan fredsavtalet skrevs under och landet är ännu i ett uppbyggnadsskede. bidrar bl.a. genom EU med uppbyggnaden av institutioner och infrastruktur. Jag tycker mig ändå kunna skönja att , liksom hela det internationella världssamfundet, lider av CNN-effekten. Insatserna riktas mot det land som just för tillfället är aktuellt i medierna. Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga utrikesministern om den är beredd att verka för att och EU i första hand fullföljer redan gjorda utfästelser, men även verkar för ett fortsatt långsiktigt bistånd till Bosnien.
fr · GO11105 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:105 av () till näringsminister om om Enligt uppgifter i medierna har i en rapport till anfört att det finns stora risker för att i första hand inlandsflyget i kommer att tvingas landa på eller i om kapaciteten på blir otillräcklig. En helt enig regionalpolitisk utredning har i sitt slutbetänkande ställt sig bakom kravet att det ska finnas ett fungerande flygcentrum för hela , nämligen . Bakom det ställningstagandet ligger bl.a. medvetenheten om att väl fungerande kommunikationer är en av huvudförutsättningarna för att det ska råda regional balans i vårt land. En sådan utveckling som skisserar strider helt mot regionalpolitiska utredningens krav, som ledamöterna från samtliga riksdagspartier står bakom. Jag vill fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att hindra en sådan utveckling som skisserat i sin rapport?
fr · GO11106 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:106 av () till näringsminister om infrastrukturpropositionen var det Dalslandsdag i . Dalslänningarna var här för att lyfta fram landskapets alla möjligheter och visa på att med samma förutsättningar som andra när det gäller infrastruktur har man också samma möjligheter till utveckling och tillväxt. Statsministern visade att han förstod såväl möjligheterna som problemen med det dåliga vägnätet och att han var villig att göra en insats. Näringsministern uttalade också stor förståelse. Dalslänningarna åkte hem fulla av förhoppningar om att förslag ska komma om förstärkt satsning på infrastrukturen i så att vägnät får de nödvändiga förbättringarna. Frågan är när. Infrastrukturpropositionen som skulle komma har skjutits och verkar osäkerheten om när den ska läggas vara total. Det är olyckligt både eftersom behoven är så stora och eftersom entreprenörerna saknar möjlighet att planera och därmed riskerar att mista kompetens. När avser näringsministern att lägga fram infrastrukturpropositionen?
fr · GO11107 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:107 av () till statsrådet om katastrofbistånd till offren för översvämningarna i , och har drabbats av den värsta översvämningskatastrofen . På grund av de häftiga regnen har och dess biflöden svämmat över alla breddar. Mer än 700 människor har dött , 100000-tals människor har tvingats lämna sina hem. Familjer klänger sig fast på dikesrenar, vägkanter eller t.o.m. i trädtoppar, vilket lett till att många barn omkommit eftersom föräldrarna inte klarat att hålla dem under ständig uppsikt. Situationen är mycket svår och behoven av hjälp med mat, rent vatten, mediciner, filtar och tillfälliga bostäder är akut. Bara i det vietnamesiska beräknas skadorna till 2,3 miljarder. Förutsättningarna för livsmedelsproduktion är till stor del utraderade. I t.ex. är i stort sett hela jordbruksmarken förstörd och kan inte ge skörd . FN har vid upprepade tillfällen vädjat om katastrofhjälp. har beviljat ca1 miljon kronor till vardera , och . Det räcker inte långt. Med tanke på långa tradition av hjälp vid katastrofsituationer är det olyckligt att nu visar så lågt engagemang vid denna katastrof. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder ämnar biståndsministern vidta för att förstärka katastrofbiståndet till , och ?
fr · GO11108 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:108 av () till statsrådet om läkarintyg för flyktingar Återvändandet av kosovoalbaner fortsätter, har ca2600 personer återvänt. Många av de som är kvar i söker uppehållstillstånd. Dock anses många inte ha tillräckliga skäl för att få stanna. Många av de kosovoalbaner som finns i bär på fruktansvärda upplevelser, förföljelser, övergrepp och rena krigstrauman. Detta gäller såväl barn som vuxna. Många läkare kan vittna om att detta satt djupa spår och till följd av detta mycket trasiga människor. Självmordsbenägna, utan hopp om livet och oförmögna att ta ett vuxet ansvar för sin familj. När det gäller människor som befinner sig i dåligt psykiskt skick med läkarintyg så borde det vara skäl för uppehållstillstånd. lämnar ett plan med ett 80-tal kosovoalbaner, flera av dem är i mycket dåligt skick och har ett flertal läkarutlåtanden på det men får ändå inte stanna. Detta anser vi vara synnerligen inhumant. Människor som är i så dåligt tillstånd att de t.o.m. måste tvångsvårdas på grund av den självmordsrisk som föreligger har starka humanitära skäl till att stanna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser ministern att se över hanteringen och betydelsen av läkarintyg för flyktingars möjlighet att få uppehållstillstånd?
fr · GO11109 · 2000-10-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:109 av () till socialminister om behandling mot barnlöshet Enligt förslag och senare riksdagsbeslut (1997) ska barnlöshet prioriteras som "vård av mindre svåra akuta och kroniska sjukdomar". Detta har tolkats olika i olika landsting. Exempelvis i mitt hemlän, , har avsatt resurser för provrörsbefruktningar, som dock visat sig otillräckliga. Pengarna är slut, och verksamheten står stilla. När människor vill utnyttja befintlig kompetens genom att betala själva avvisas de med hänvisning till kommunallagens principer om att alla medborgare ska behandlas lika. Om samma människor flyttar från länet kan de vända sig till det s.k. och betala med egna pengar. Min fråga till socialministern är: Avser statsrådet att vidta åtgärder som kan göra det möjligt för landstingen att låta människor, som själva vill och kan, betala för exempelvis behandling mot barnlöshet när landstingens egna resurser är förbrukade?
fr · GO11110 · 2000-10-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:110 av () till näringsminister om höjda lotsavgifter På regeringens uppdrag föreslog en utredare hur Vänersjöfarten skulle kunna bli långsiktigt kommersiellt bärkraftig. Bl.a. föreslogs sänkta lotsavgifter så att sjöfarten kan möta konkurrensen från järnväg och lastbilstransporter. Utredarens förslag resulterade i departementsskrivelsen Väneruppdraget @ Förslag för utvecklingen av Vänersjöfarten, i vilken bl.a. föreslås att lotsavgiften sänks . Mot den bakgrunden är det förvånande att genomför en generell höjning av lotstaxan och lägger om den så att avgiften baseras på det antal timmar som fartyget behöver lots i stället för sträckans längd. Väntetiderna vid slussarna har därför medfört att avgifterna i vissa fall höjts med . Att införde en generell rabatt på för all Vänertrafik genom slussområde för att kompensera för väntetiderna är långt ifrån tillräckligt. i har på sina 77 passager genom kanalen fått en genomsnittlig höjning på , och då är ändå rabatten medräknad. Thun-rederierna i har samma erfarenhet. En lotsning genom kanalen kan kosta upp emot 10000kr. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att komma till rätta med de konkurrensnackdelar som Vänersjöfarten drabbas av genom de höjda lotsavgifterna?
fr · GO11111 · 2000-10-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:111 av () till näringsminister om strukturarbetslösheten Regeringen kräver i ett beslut att AMS inkommer med förslag på åtgärder för att nedbringa den öppna arbetslösheten till . Detta har fått som följd att AMS gett länsarbetsnämnderna i uppdrag att lägga om arbetssätt. Bl.a. kommer öppet arbetslösa att skrivas in hos arbetsförmedlingen för att söka arbete på heltid, andra kallas in för att placeras i arbetsmarknadsåtgärd och åter andra kommer att få sin åtgärdsplacering förlängd. Följden blir att de arbetssökande försvinner ur statistiken för öppet arbetslösa. konstaterar dessutom att budgetpropositionen inte innehåller några konstruktiva förslag mot den stora strukturella arbetslösheten som fortfarande har. Med anledning av detta samt regeringens direktiv till AMS finns det anledning att efterfråga regeringens politiska vilja på området. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att komma till rätta med den strukturella arbetslösheten i ?
fr · GO11112 · 2000-10-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:112 av () till socialminister om möjlighet för bidragsberoende att äga sin bostad Det är mycket positivt att kunna äga sin bostad. Inte minst invandrare från skilda kulturer respekterar ägandet högt. Det är därför negativt att arbetslösa och personer med små ekonomiska möjligheter inte kan äga sin bostad. Omvandlingen till bostadsrätter i t.ex. försvåras till stor del, därför att ett stort antal arbetslösa personer och personer beroende av ekonomiskt bistånd bor i detta område. Detta är en av orsakerna till boendesegregeringen. I har man funnit en metod att låta personer utan fast inkomst och personer beroende av bistånd ändå äga sin lägenhet. Det har gett mycket positiva erfarenheter genom ökad gemenskap i området och mindre förstörelse. Socialtjänstlagen upplevs inte som ett hinder för detta. Varje person som söker socialbidrag ges en individuell bedömning enligt socialtjänstlagen (1980:620). I denna bedömning värderas all egendom, såsom t.ex. en bostadsrättslägenhet. Om denna lägenhet bedöms vara av så ringa värde att det inte lönar sig att sälja den, får den socialbidragsberättigade personen således behålla sin bostadsrättslägenhet och ändock ha rätt att uppbära bidraget. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att underlätta för personer som hamnat i arbetslöshet eller beroende av ekonomiskt bistånd att ges möjlighet att äga bostad?
fr · GO11113 · 2000-10-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:113 av () till socialminister om klassificering av GBL som narkotika klassades GHB som narkotika. har polisen gjort ett sextiotal beslag av vad man trott vara GHB. I ett tjugotal fall har det visat sig att beslaget i stället gällde GBL, som inte är klassat som narkotika. GBL, eller gammabutyrolakton, har alldeles börjat användas som drog. Det fungerar på samma sätt som GHB och är lika farligt. GBL är också råvara till GHB. är kemikalien upptagen på EU:s lista över ämnen som kan användas som råvara till droger, den s.k. precursor-listan. GBL används bl.a. vid klottersanering och som lösningsmedel för rengöring. såldes i landet, utan restriktioner. Polisen har misstankar om att företag som inte behöver GBL i sin produktion har försökt skaffa medlet. Vad avser statsrådet göra för att GBL i likhet med GHB ska klassas som narkotika?
fr · GO11114 · 2000-10-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:114 av () till försvarsminister om militär personal i utlandet Såväl fredsbevarande insatser som representation vid internationella militära samarbetsorgan kräver att kan stationera personal utomlands. Tyvärr är inte svenska myndigheters administrativa rutiner anpassade för detta. Personal i försvaret har gett mig en beskrivning av alla de problem som är förknippade med tjänstgöring utomlands. Denna lista pekar otvetydigt på att rutinerna måste förbättras. vill t.ex. inte betala ut barnbidrag utan utredning. vill utförsäkra personal i strid med gällande regler. kan/får ej sända inkallelseorder till utlandet. Eftersändning av post sker endast . Förlängning kan medges men kräver att personen infinner sig på postkontoret. Detta är några av de exempel som visar på hur dåligt svenska myndigheter behandlar militär personal och familjemedlemmar i utlandet. Orsaken uppges vara att mantalsskrivningen utgår från församling. Det innebär att problem uppstår för dem som inte har någon fast adress i . Med anledning av vad som ovan anförs vill jag fråga om statsrådet avser att vidta några åtgärder för att stödja militär personal som stationeras utomlands.
fr · GO11115 · 2000-10-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:115 av () till jordbruksminister om trädgårdsnäringen Trädgårdsnäringen i består till stor del av mindre företag. lönsamhet är begränsad och sårbarheten mycket stor. Företagaren har ofta en mycket stor arbetsbörda. Ett skadeangrepp mot odlingarna, eller delar av dem, kan leda till extremt stora ekonomiska och mentala påfrestningar för odlaren eftersom han/hon kan åläggas av att destruera hela skörden eller alla plantor av den sort som drabbats. Någon ekonomiskt rimlig försäkringslösning finns inte. Detta kan medföra att odlaren kan känna stor rädsla att anmäla allvarliga skadeangrepp, eller misstanken om detta, eftersom det kan leda till stora ekonomiska kostnader. I andra länder finns ett statligt skyddsnät för dessa händelser. Avser regeringen att vidta åtgärder för att åtgärda detta problem?
fr · GO11116 · 2000-10-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:116 av () till utbildningsminister om redovisning avseende högskolan Antalet studenter som påbörjar en högskoleutbildning har ökat , men andelen studenter som tar examen har inte ökat. Enligt statistiken avbryter av studenterna sina studier och avlägger ej examen . revisorer har undersökt orsakerna till den höga avhoppsfrekvensen och påtalat brister i denna. Bl.a. uppmanar revisorerna regeringen att ta initiativ till förändrad redovisning för att det ur den ska vara möjligt att utläsa undervisningstid och kostnad per elev. är en kunskapsnation och landets utveckling är beroende av hög utbildningsnivå hos medborgarna. Inom många yrken som kräver akademisk utbildning spås stora brister på grund av pensionsavgångar varför det är angeläget att regeringen aktivt arbetar för att utbildningsnivån ska höjas och fler studenter avlägga examen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder tänker utbildningsministern vidta för att tillgodose revisorernas önskemål om bättre redovisning avseende högskolan?
fr · GO11117 · 2000-10-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:117 av () till statsrådet om pensionsrätt för kvinnor i utlandet I den nya allmänna pensionen står det att barn ger pension. Pensionsrätt för barnår är ett sätt att kompensera föräldrar som har barn födda eller . Detta är en bra regel, som i första hand ger kvinnor som väljer att stanna hemma med små barn, nödvändiga pensionspoäng. Vissa krav är dock förknippade med denna förmån. Mamman och barnet ska bl.a. ha bott i . Detta innebär att svenskor som under kortare eller befinner sig utanför gränser utesluts. Varför missgynnas svenska kvinnor i utlandet? I globaliseringens tidevarv då alltfler arbetar och verkar utanför nationsgränsen @ är det ett rimligt kvinnligt rättvisekrav att man som svenska ska ha rätt till pensionspoäng oberoende var man befinner sig. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att svenska kvinnor i utlandet inte ska missgynnas när det gäller rätt till pension?
fr · GO11118 · 2000-10-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:118 av de () till justitieminister om och föreningsfriheten I har vi en grundlagsfäst föreningsfrihet. Det finns nu uppgifter om att regeringen kommer att föreslå att även hyresgäster som inte är medlemmar i tvingas betala en del av hyran till verksamhet. Hyresvärden ska ta in avgiften för att skicka den vidare till . Min fråga till justitieministern blir därför: Avser regeringen att föreslå ändringar i grundlagen så att kommande tvång att betala avgift till inte blir oförenligt med föreningsfriheten?
fr · GO11119 · 2000-10-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:119 av tredje vice talman () till utrikesminister om stöd till västafrikanska Västafrikanska har tagit emot ett oräkneligt antal flyktingar från sina konflikthärjade grannländer. har landet omkring en halv miljon flyktingar, varav över hälften är barn. I vissa områden finns det nu fler flyktingar än inhemska medborgare. Detta har sakta men säkert skapat en spänd situation i , då man fruktat att striderna i ska sprida sig till det egna landet. har upprepade attacker utförts av rebellgrupper från och , vilka har tagit hundratals flyktingars och civila guineaners liv. president har svarat genom att skylla attackerna på det stora antalet flyktingar som finns i landet, uttalanden som följts av förföljelser mot flyktingarna. Många flyktingar har i rädsla för pogromerna tvingats fly till sina ursprungsländer, trots de osäkra förhållanden som råder där. Det internationella samfundet måste bistå för att landet ska kunna vara ett tillflyktsland för behövande flyktingar. Ingen flykting ska behöva tvingas återvända till osäkra hemförhållanden. Men ska inte ensamt behöva ta hand om krisen. Den bör verka för att det internationella samfundet agerar i . Landet ska också ges ett internationellt erkännande för sina insatser . Vilka åtgärder kommer utrikesministern att vidta för att förmå det internationella samfundet att agera i ?
fr · GO11120 · 2000-10-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:120 av () till statsrådet om barns uppehållstillstånd ges inte barn uppehållstillstånd i om de inte varit hemmavarande barn till den förälder som bor i . Och har det ingen betydelse för ett positivt svar på ansökan om uppehållstillstånd att föräldern är lämplig vårdnadshavare. Enligt såväl som leder dagens lagstiftning till att man i dessa ärenden inte ser sig ha något utrymme för individuella bedömningar. Det enskilda barnets behov och föräldrarnas lämplighet kan inte vägas in. Detta gäller även om barnet, enligt det självt, omgivningen och berörda myndigheter vill leva med den förälder som är bosatt i . Jag talar här endast om de ärenden där föräldrar och barn är helt ense om vem som ska ha vårdnaden och var barnet ska bo. Jag har mött ärenden där föräldrarna i samförstånd för barnets bästa flyttat vårdnaden till den i boende föräldern men då barnet aldrig varit hemmavarande barn till vårdnadshavaren så beviljas inte uppehållstillstånd i . Barn och föräldrar kan ha nära och regelbunden kontakt utan att bo tillsammans. ser familjer olika ut och det borde även påverka vår lagstiftning när det gäller uppehållstillstånd. Min fråga till statsrådet är om det vidtagits någon åtgärd för att inte ansökan om att uppehållstillstånd för barn som inte varit "hemmavarande" hos den i bosatta föräldern med automatik ska avslås.
fr · GO11121 · 2000-10-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:121 av () till miljöminister om lokalt anpassat strandskydd De regler om strandskydd som finns stadgade i fyller en viktig funktion i att bevara djur- och växtliv, liksom möjligheten för människor att idka friluftsliv. Men är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. Det uppenbara behov av ett starkt strandskydd som kan finnas t.ex. i eller på är inte lika uppenbart i andra mer glesbefolkade delar av landet. I vissa fall kan t.o.m. strandskyddet vara ett hinder för en önskvärd utveckling av landsbygden. Därför finns det anledning att överväga om inte reglerna rörande strandskydd bör utvecklas så att de blir mer flexibla utifrån regionala och lokala behov och förutsättningar. Lagstiftningen rörande strandskyddet bör följaktligen förändras så att de nu gällande reglerna är grunden. Men att dessa kompletteras med en möjlighet till lokal anpassning, vilket bör kunna ske i kommunernas översiktsplaner och efter samråd med myndigheter som har att bevaka riksintressen. Mot bakgrund av mina tankar på en lokal anpassning av strandskyddet hör jag oroande ord från miljöministern. Det mesta tyder på att ministern i stället för att se till att få ett strandskydd anpassat efter verkligheten snarare vill förstärka strandskyddet och fortsätta med generella regler. Min fråga till miljöministern är: Vad avser regeringen göra för att bättre anpassa strandskyddet efter de lokala förhållandena?
fr · GO11122 · 2000-10-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:122 av () till utrikesminister om inställningen till hiv/aids i Det kommer alltmer till världens kännedom att president energiskt vidhåller sin uppfattning om att hivviruset inte kan ge upphov till aids. Mbekis hållning till aids har lett till att försöken att bedriva kampanjer mot de sexuella beteenden som sprider sjukdomen allvarligt underminerats. Detta väcker allt hårdare protester bland insatta människor. Mbekis udda uppfattning börjar nu också, enligt tidningsuppgifter, sprida sig till de andra värst drabbade länderna i . Det resulterar i att kunskapen om det sexuella förtrycket, våldtäkter och utnyttjandet av mycket unga flickor, som uppdagats i arbetet med hiv/aids, kan komma i skymundan. som regeringsparti ställt upp bakom Mbekis ställningstagande har landets hälsominister medgett att ledamöterna i parlament liksom domarna får aidsmedicin för per person och år. Men till de gravida hivinfekterade och aidssjuka blivande mödrarna finns ingen medicin att tillgå fastän läkemedelsbolag erbjudit sig att stå för medicinens kostnad. Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt tänker regeringen påverka inställningen till hiv/aids i ?