ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN121113 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1113 om polisutbildningen har frågat vilka åtgärder som jag avser att vidta för att i ska få tillräckliga resurser och kompetens för att kunna ge den högt kvalificerade utbildning som svenskt polisväsende behöver. påbörjades ett utvecklingsarbete och en omorganisation på skolan bl.a. med anledning av ett planerat förändrat utbildningsinnehåll och en mer högskolemässig utbildning. Utvecklingsarbetet på skolan är omfattande och avser införandet av en ny lärarroll, nyinvesteringar, anställning av personal med speciell kompetens etc. påbörjade drygt 250 elever den nya grundutbildningen till poliser. infördes också en ny pedagogik. utexaminerades de första eleverna i den nya polisutbildningen. I samband med att de studerande genomförde sin praktikperiod utförde en utvärdering av utbildningen. Utvärderingen riktades till de studerande och deras handledare och visade bl.a. att eleverna har god kompetens. slutför en första mer genomgripande utvärdering av utbildningen. Utvärderingen är fokuserad på bl.a. den nya grundutbildningens relevans för den polisverksamhet som bedrivs och på utbildningens kvalitet. De preliminära resultaten visar enligt vad jag erfarit att polisaspiranterna har tillägnat sig både adekvata och tillräckliga kunskaper för att verka som poliser samt att aspiranternas kunskaper i teoretiska ämnen är mycket goda medan deras förmåga i vissa färdighetsämnen är något sämre. Det finns också belägg för att den nya pedagogiken med verklighetsbaserade praktikfall mottagits positivt. har genomfört inspektioner på och har underrättat om att den uppmärksammat vissa brister i arbetsmiljön. har meddelat att de åtgärder som erfordras kommer att vidtas och att en hel del av dem redan har genomförts. Jag har fått veta att kommer att följa upp sitt arbete genom en ny inspektion . Polisen har viktiga och grundläggande uppgifter för samhällets funktion och fortbestånd. Det är bl.a. därför som det är viktigt att utbildningen inom polisväsendet håller en hög kvalitet och fungerar väl. Att arbetsmiljön på är bra är nödvändigt inte bara för att personalen som arbetar där ska kunna trivas och utvecklas, utan också för de studerande. Möjligheterna för studenterna att tillägna sig de kunskaper och värderingar som förmedlas till dem ökar självklart om arbetsmiljön är studievänlig och bra i övrigt. När det gäller resursfrågan vill jag framhålla att det är som enligt polisutbildningsförordningen (1999:740) ansvarar för grundutbildningen inom polisväsendet och att det också är som bestämmer om medelstilldelningen till . Enligt har blivit väl tillgodosedd vid resursfördelningen. De utvärderingar och de inspektioner som genomförts och uppföljningen av dem kommer att vara av betydelse för den fortsatta utvecklingen av polisutbildningen. Regeringen kommer att följa detta arbete och vid behov vidta nödvändiga åtgärder.
frs · GN121114 · 2000-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1114 om inköp av trafiksäkra och miljöanpassade motorcyklar har frågat mig om jag avser att förlänga tiden för nationella godkännanden för två- och trehjuliga motorfordon. Enligt typgodkännandedirektivet 92/61/EEG för två- och trehjuliga motorfordon finns det en möjlighet att låta nationella godkännanden gälla i högst från den dag nationell lagstiftning ersätts med gemensamma bestämmelser inom EU. I samband med genomförandet av direktiv /24/EG, som innehåller bl.a. trafiksäkerhets- och miljökrav för två- och trehjuliga motorfordon, valde att nationella godkännanden skulle fortsätta att gälla . bedömdes som tillräcklig för att branschen skulle anpassa sig till de nya kraven. Det kan tilläggas att nämnda direktiv beslutades och att kraven i direktivet hade varit kända . Som påtalats från branschens sida har det nu visat sig att det möjligen krävs för tillverkarna att anpassa sig till de nya kraven i direktivet vilket kan leda till ett begränsat urval av modeller på den svenska marknaden. Av denna anledning sker en översyn av bestämmelsen om giltighet av nationella typgodkännanden för mopeder och motorcyklar. Beredningen inom av denna fråga är inte avslutad.
frs · GN121115 · 2000-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1115 om trafiksituationen i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ej ska drabbas av trafikinfarkt utan även fortsättningsvis kunna erbjuda sina invånare och företag en fungerande infrastruktur. Inledningsvis vill jag hålla med om att det behövs insatser i . Byggandet av och insatserna i nationella och regionala väg- och spårnät samt bidrag till kollektivtrafiken uppgår dock till betydligt större belopp än de som menar att staten bidrar med. Behovet av att lösa trängseln, säkerheten och miljön i storstadens transportsystem behandlas i regeringens arbete med proposition om inriktning av åtgärder i transportinfrastrukturen. Propositionen ska utgöra underlag för uppdatering av nu gällande infrastrukturplaner. presenterar en utredning om ökad vägkapacitet mellan norra och södra . Denna utredning kommer att utgöra ett underlag i regeringens propositionsarbete. I ökar biltrafiken med och de flesta trafikanalyser visar att trafikökningen innebär att trängsel uppkommer även på nya vägar. Därför tycker jag att möjligheten att påverka efterfrågan av bilåkning kan vara ett sätt att motverka trafikinfarkter. Med exempelvis miljöstyrande vägavgifter skulle den tid som människor sitter i bilköer i stället kunna användas till ökad produktion i arbetslivet eller för mer fritid för individerna. skulle näringslivets transporter kunna skötas snabbare. Inkomster från avgifterna skulle troligen också kunna användas till utveckling av transportsystemet i regionen. Men det krävs en lokal och regional vilja för att gå i en sådan riktning. Inom departementet arbetar vi också med stimulansåtgärder i andra delar av i syfte att sprida expansionsmöjligheterna i landet.
frs · GN121117 · 2000-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1117 om högskoleutbildade personer har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att inte befolkning ska utgöras av en låg andel högskoleutbildade personer i jämförelse med andra regioner. En utbyggnad av högskoleutbildning har varit högt prioriterad av regeringen och omfattande resurser har satsats på denna utbyggnad. Utbyggnaden kommer totalt att omfatta närmare 90000 nya permanenta platser under perioden 1997@2002. Till skillnad från vad anför har även fått del av denna utbyggnad. Som framgår av budgetpropositionen för har över 6900 permanenta platser föreslagits för lärosäten i . Härav har beslutat om det första årets 3155 platser. Utbyggnaden omfattade 6100 platser för . Utvecklingen i samhället pekar på ett fortsatt behov av personer med högre utbildning. har , i enlighet med förslag ekonomiska vårproposition, beslutat om för en fortsatt utbyggnad av högskolan . finns som en viktig förstärkning av den högre utbildningen i med över 5000 registrerade studenter /99. oroar sig för andelen högskoleutbildade i . Jag vill därför framhålla att är det län i som har den högsta andelen högskoleutbildade. av befolkningen (25@64 år) har någon form av eftergymnasial utbildning mot rikets . För eftergymnasial utbildning om är stockholmarnas andel mot rikets . Också för denna jämförelse gäller att har en högre andel än samtliga andra län.
frs · GN121118 · 2000-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1118 om rätt att reklamera högre utbildning har frågat mig om jag är beredd att verka för att studenter som genomgått en icke högskolemässig utbildning kan hållas ekonomiskt skadeslösa. Regeringen har lagt ett förslag på bord som har bifallits av och som innebär att vi kommer att ha ett av mest ambitiösa system för kvalitetsutvärdering av den högre utbildningen. En samlad bild av utbildningens kvalitet i förhållande till målen kräver att såväl förutsättningar som genomförande och resultat granskas ur ett brett perspektiv. Förutom återkommande granskningar av lärosätenas kvalitetssäkring ska ämnes- och programutvärderingar göras av samtliga utbildningar för generella examina och yrkesexamina, inklusive forskarutbildningen. Dessa utvärderingar kommer även att omfatta prövningar av examenstillstånd. Syftet med ämnes- och programutvärderingarna, som ska genomföras av och vara periodiskt återkommande, är att medverka till att studenterna oberoende av var i landet de studerar ska kunna garanteras utbildning av god kvalitet. Det är även viktigt att svensk högskoleutbildning står sig väl i en internationell konkurrens. En promemoria som har utarbetats inom , Kvalitetssäkring och examenstillstånd i högskolan (Ds 2000:25), är nu ute på remiss. I promemorian föreslås bl.a. en uttrycklig reglering av förutsättningarna både för att bevilja examenstillstånd och för att återkalla ett tillstånd inom grundutbildningen. Vidare föreslås i nämnda promemoria att om kvaliteten i utbildningen inte förbättras på en högskola som erhållit kritik för bristande kvalitet, riskerar lärosätet att förlora examenstillståndet för berörd utbildning. En högskola ska alltid ges möjlighet till rättelse innan ett återkallande kan bli aktuellt. Högskolan måste få möjlighet att åtgärda de brister som har framkommit. Ett beslut om återkallande av ett examenstillstånd får långtgående konsekvenser, i synnerhet för studenterna. Givetvis ska studenternas intressen särskilt beaktas, när det beslutas att en högskola inte längre får utfärda en examen. Om eller regeringen beslutar att ett examenstillstånd ska återkallas, innebär det till att börja med ett stopp för fortsatt antagning till den berörda utbildningen. Ett beslut om att återkalla examenstillståndet innebär också att de studenter som har påbörjat utbildningen och som drabbas har rätt till omedelbara åtgärder från lärosätets sida. Det kan exempelvis handla om att lärosätet måste samarbeta med ett annat lärosäte för att få tillgång till adekvata lärarresurser. Genom denna rätt till åtgärder får studenterna i en stark ställning och kan ställa krav på högskolan. Studenterna kan också begära överflyttning till ett annat lärosäte med motsvarande utbildning. För dessa studenter gäller nuvarande bestämmelser om tillgodoräknande av kurs. Genom att på detta sätt reglera studenternas rättigheter när ett examenstillstånd återkallas, bör några ekonomiska skadeverkningar inte behöva uppkomma för studenterna.
frs · GN121119 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:1119 om kriget mellan och och 1127 om Eritreasamtal och har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få slut på kriget mellan och . har alltsedan konfliktens inledning verkat för en fredlig lösning, bilateralt, genom EU och i FN. påtalade att våldsanvändning utgjorde ett åsidosättande av grundläggande folkrättsliga principer. Med anledning av den etiopiska offensiven kallades ambassadör till varvid vi från svensk sida uttryckte vår bestörtning över flygbombningar av bl.a. och uppmanade att avbryta sin militära frammarsch. välkomnar att och i undertecknade den av OAU föreslagna överenskommelsen om ett eldupphör. Överenskommelsen, som också bl.a. innefattar gruppering av en fredsbevarande observatörsstyrka, ett etiopiskt trupptillbakadragande och upprättandet av temporär säkerhetszon längs gränsen, utgör ett första viktigt steg mot en varaktig fredlig lösning på konflikten. Vi uppmanar och att genomföra överenskommelsens samtliga bestämmelser och att fortsätta förhandlingarna under OAU:s ledning avseende utestående frågor så att gränsen länderna emellan kan utstakas och så att de humanitära frågorna kan få sin lösning. har alltsedan konfliktens inledning stött OAU:s medlingsansträngningar och vi välkomnar att OAU:s, och dess ordförandeland , målmedvetna arbete nu har resulterat i en överenskommelse om eldupphör. kommer även fortsättningsvis att stödja OAU:s ansträngningar för att uppnå en slutlig och allomfattande fredsöverenskommelse i konflikten mellan och . Från svensk sida är vi beredda att stödja genomförandet av överenskommelsen. Vi har redan beslutat att bidra med till FN:s fond för utstakningen av gränsen länderna emellan och vi är vidare beredda att lämna stöd till en fredsbevarande observatörsinsats, som är ett villkor för trupptillbakadragandet och för att befolkningen ska kunna återvända hem.
frs · GN121120 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1120 om spel på hundar har frågat mig hur jag avser att agera för att förhindra att unga människor hamnar i ett spelberoende via greyhoundracing. Antalet spelformer har ökat märkbart och svenskar verkar vara ett folk som gillar att pröva på att spela. Spel ska naturligtvis handla om underhållning och upplevas som ett nöje, men vi vet att det finns en stor grupp människor som inte klarar av detta utan blir spelberoende. En grupp som är särskilt utsatt är självklart unga människor. Av den anledningen har vissa krav ställts upp därav bl.a. åldersgränser. Regeringen har även genom att tillskjuta extra resurser till uppmärksammat ökade problem med spelberoende. arbetar med en studie vars syfte är att ta reda på omfattningen av spelrelaterade problem i . Resultatet från studien kommer att presenteras i ett flertal rapporter. Resultaten ska ligga till grund för insatser i syfte att förebygga och förhindra att människor drabbas av ett negativ spelbeteende. har som en första insats startat en jourtelefon dit människor kan ringa för att få hjälp med sitt spelberoende. Förebyggande insatser för att förhindra spelberoende riktar sig till samtliga som kan tänkas utgöra en riskgrupp, både unga och gamla och oberoende av vilka spelformer som missbrukas. Insatserna riktar in sig på själva beroendet. Jag utgår därför ifrån att även ungdomsgruppen som spelar på greyhoundracing berörs av de förebyggande insatserna som erbjuder. I regleringsbrevet för har vi bett om en avstämning av hur projektet fortlöper och jag ser fram emot att få ytterligare kunskap inom området. Fram till dess avser jag inte att vidta några direkta åtgärder för spelberoende via greyhoundracing.
frs · GN121122 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1122 om har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att se över ett förslag till ombildning av och stödja möjligheten för kommun att få behålla 50 arbetstillfällen. Översynen har initierats av Sida, är fortfarande under beredning och har ännu inte hamnat på mitt bord. Regeringen räknar med att erhålla en regeringsskrivelse från och ska därefter noggrant analysera förslaget samt ta ställning till eventuella åtgärder. Jag anser att det är av stort intresse att Sida har ett idé- och utbildningscentrum som finns och fortsatt kan verka i . Jag välkomnar också Sidas ansträngningar att utveckla sin verksamhet och att detta @ som i det här fallet @ görs i nära samarbete med svenska enskilda organisationer. Frågan om framtid är central för regeringen. Regeringen tar nu ett initiativ till att vidga det utvecklingsarbete som initierats för regionen. En särskild styrgrupp, den s.k. Ådalsgruppen, har tillsatts och ska ledas av den nye landshövdingen . Styrgruppen kommer att bestå av kommunstyrelseordförandena i , och .
frs · GN121123 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1123 om asylsökande och svenskundervisning har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att se till att asylsökande erbjuds delta i svenskundervisning också när deras ärende handläggs hos . Vid delgivning av avvisningsbeslut informeras den asylsökande om ändrad inriktning av den organiserade verksamheten i syfte att förbereda den asylsökande för ett återvändande. Den organiserade verksamhet som erbjuds efter avvisningsbeslut kan se olika ut inom verket beroende på om det finns tillräckligt underlag för att anordna studiegrupper med olika innehåll. Det är dock av stort värde att den asylsökande ges fortsatt träning i det svenska språket. I exempelvis erbjuds asylsökande s.k. global samhällsskola. Språkträning i svenska språket sker även i denna undervisning. Därutöver ges undervisning med syfte att den enskilde ska få insikter i hur demokrati fungerar i olika samhällen, religionens betydelse i olika kulturer och kunskaper om FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna. Kurser i engelska och IT finns också med på schemat. Dessa kunskaper är naturligtvis till gagn för den enskilde oavsett utgången i tillståndsfrågan.
frs · GN121124 · 2000-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1124 om hyressättning för statliga institutioner har frågat mig om regeringen ämnar avskaffa de nuvarande principerna kring hyressättningen för statliga institutioner. har en hyreskostnad som uppgår till ca . Detta innebär att av museets årliga förvaltningsanslag återförs till statsbudgeten i form av hyror till . Hyressättningen är i grunden en konsekvens av den lokalförsörjnings- och fastighetsreform som genomfördes 1991@1992 och av förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning m.m. som trädde i kraft . Frågan om hyressättning för ändamålslokaler och Statens fastighetsverks roll har bl.a. behandlats av regering och riksdag i samband med regeringens proposition Statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning, m.m. (prop. 1997/98:137, 1997/98:FiU25). Vissa kulturinstitutioner vars verksamhet bedrivs i statligt ägda ändamålslokaler har en ansträngd ekonomisk situation @ är ett exempel. Orsakerna till detta varierar, klart är dock att hyran för flera av dessa institutioner utgör en stor del av de samlade utgifterna. Därför är det naturligtvis viktigt att även hyresnivåerna beaktas vid en samlad översyn av dessa kulturinstitutioners ekonomi. En generell förändring av principerna för statliga myndigheters lokalförsörjning är dock inte aktuell.
frs · GN121125 · 2000-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1125 om idrott och hälsoundervisningen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka antalet timmar idrott och hälsa i skolan. Den rapport som refererar till i frågan har departementet precis fått ta del av och därför kan jag inte kommentera innehållet i denna. Skolan är en arena där alla barn och ungdomar kommer i kontakt med motion och idrott. I kursplan för ämnet idrott och hälsa framhålls att vår kropp är byggd för rörelse och aktivitet. För det växande barnet är det därför viktigt att dess hem-, skol- och fritidsmiljö ger möjlighet till motion och fysisk aktivitet och träning. Det är således en uppgift för skolorna att utforma undervisningen på ett sådant sätt att lusten att röra sig och viljan att motionera även bejakas. En av ämnets viktigaste uppgifter är att stimulera till att fortsätta med egna motions-, rörelse- och idrottsaktiviteter även efter det att ungdomarna lämnat skolsystemet och gått vidare i livet. planerar att starta en utvärdering 9 och gymnasieskolans år 3 där bl.a. ämnet idrott och hälsa ingår. Den senaste förändringen som har genomförts när det gäller tilldelningen av tid i var en ökning av tiden för idrott och hälsa respektive slöjd. I är det bara svenska och matematik som har mer tid till sitt förfogande än idrott och hälsa. I gymnasieskolan blir det av kärnämnena bara svenska/svenska som andra språk som får en större omfattning än idrott och hälsa, när den av beslutade nya poängplanen träder i kraft . Andra kärnämnen har lika stor, eller mindre omfattning än idrott och hälsa. Timplanen för omfattar totalt 6665 timmars undervisning, men detta är endast den minsta garanterade tiden. De timtal för olika ämnen som anges får inte underskridas men väl överskridas. Det finns alltså inget hinder för kommunerna att ge eleverna mer idrott och hälsa än vad som anges i timplanen. Utvecklingen i skolan går mot en minskad central reglering av tiden, vilket är logiskt i en målstyrd verksamhet. En försöksverksamhet, där 80 kommuner får anordna utbildning i utan central timplan, har just satt i gång. Avsikten är att skolan själv får fördela tiden för att eleverna ska kunna få så goda förutsättningar som möjligt att nå målen. Beträffande friluftsdagarna så har ett uppdrag att undersöka hur de har utvecklats när inte tiden längre är reglerad i . Det som kännetecknar både och gymnasieskolan är trängsel av ämnesstoff. Alltfler intressenter vill införa alltfler obligatoriska ämnen eller moment i utbildningen, som alltfler förespråkar ökad undervisningstid för just deras ämne. Jag har som skolminister ett övergripande ansvar för alla ämnen och måste se till helheten. Med hänvisning till den beskrivning som jag gett är jag inte nu beredd att vidta några åtgärder för att öka antalet timmar för idrott och hälsa i skolan.
frs · GN121126 · 2000-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1126 om och har frågat utrikesministern vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att byråkratiska regler inte sätts före humanitet i asylärenden. Bakgrunden anges vara ett enskilt ärende där , med hänvisning till , beslutat att en rysk asylsökande ska avvisas till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Både Invandrarverket och är självständiga förvaltningsmyndigheter och jag kan som statsråd inte kommentera beslut i myndigheternas enskilda ärenden. Jag utgår från att båda myndigheterna gör sitt yttersta för att tillämpa på ett kvalificerat och rättssäkert sätt. har varit i kraft under . Det pågår just nu en utvärdering av konventionens tillämpning i olika EU-länder. En analys ska göras av hur konventionen tillämpats i praktiken. Syftet med utvärderingen är att kunna göra påkallade justeringar i samband med att konventionen ska ersättas med ett nytt gemenskapsinstrument. Den nu gällande har som bakomliggande grundtanke att det inte ska spela någon roll till vilket land en asylsökande kommer när han eller hon reser in i EU för att söka asyl. Rätten till asyl enligt gäller i alla medlemsstater. Det EU-land som den asylsökande först kommer till ska därför som huvudregel också vara det land som ska pröva asylansökan. Undantag från huvudregeln om att asylansökan ska prövas i det första land som sökanden kommer till kan göras i vissa fall, t.ex. om sökanden har en stark familjeanknytning till ett annat land. Det är ett gemensamt intresse att tillämpas enligt sina syften, men i enskilda fall kan det finnas skäl att göra undantag efter en noggrann prövning. Det kan också nämnas att en asylsökande kan överklaga ett negativt beslut till .