ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10285 · 2000-03-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:285 av () till näringsminister om bemyndigandesystem vid fördelning av medel för regionalpolitiska åtgärder har regeringen successivt infört ett s.k. bemyndigandesystem när det gäller fördelning av medel för regionalpolitiska åtgärder. Det bemyndigande som tilldelats länsstyrelserna har genomgående varit mycket större än det tilldelade anslaget. När systemet tillämpats har det fört med sig en växande ansvarsförbindelse eller förpliktelse för länsstyrelserna. Som exempel vill jag anföra hur systemet fungerat för i för anslag A1 inom utgiftsområde 19. Summorna anges i tkr. Utestående förpliktelse vid årets början Vid ingången uppgick de utestående förpliktelserna till . Det betyder beslutade men till projektägaren ej utbetalade anslag. Det för tilldelade anslaget uppgår till endast . Alltså har inte pengar att betala om projektägarna skulle kräva att få utbetalat de anslag beslutade . I så fall fattas 7491 i likvida medel per . Bemyndigandet för nya beslut/förpliktelser är . Avräknas de utestående förpliktelserna per finns att fatta beslut om, men det finns inte en krona i likvida medel att betala med om projektägaren kräver pengar, varken för de redan beslutade 7,491 eller för resterande . Av ovanstående framgår att väsentligen använt anslag till att betala bemyndigande/förpliktelse. Det framgår också att bemyndigandesystemet intecknar allt större andel av framtida anslag. Situationen tenderar att bli ohållbar. finner det ytterst besvärande att på detta sätt "låna" av okända framtida anslag som vi förlitar oss på att projektägarna inte driver sina projekt alltför effektivt. Med anledning av det anförda är mina frågor till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att klarlägga hur ska förfara om likvida medel saknas när projektägare söker om utbetalning tidigare än som förutsågs när anslaget beviljades? Har regeringen för avsikt att förändra bemyndigandesystemet för att komma till rätta med den mycket besvärliga situation det försatt länsstyrelserna i?
ip · GN10286 · 2000-03-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:286 av () till finansminister om Wasakronan Det statligt helägda fastighetsbolaget bildades och avsikten var att det efter något eller skulle privatiseras helt eller delvis. Fastighetsmarknaden i har rekonstruerats och vi har ett antal börsnoterade fastighetsbolag, som visar upp en påtaglig aktivitet. Fusioner och uppköp har präglat branschen. Flera av fastighetsbolagens strategi har varit att koncentrera sina innehav till vissa orter i @ orter som präglats av tillväxt eller åtminstone en inte alltför uttalad tendens till befolkningsminskning. Vanligtvis har det i alla fall i kanske med något enskilt undantag varit residensstäderna, som blivit föremål för företagens intresse. De privata bolagen har genom att finnas på börsen möjlighet att expandera och hävda sig i konkurrensen tillgång till ett kapital, som inte står till Wasakronans förfogande, om inte staten själv tillskjuter önskvärt kapital. Wasakronan som koncentrerat sitt fastighetsinnehav till i huvudsak 15 orter i , bl.a. till , , och i , har begränsade möjligheter att kunna hävda sig gentemot de privata bolagen i branschen. Risken är uppenbar, att @ om inte staten tillskjuter kapital för expansion eller privatiserar bolaget @ Wasakronan tvingas till utförsäljning av fastigheter på vissa orter för att frigöra kapital för strategiska förvärv. Enligt min uppfattning föreligger risk för att en fortsatt passivitet kan försvaga Wasakronans konkurrenskraft och därmed devalvera de stora värden, som ligger samlade i bolaget. Detta kan inte ligga i statens och finansministerns intresse. Som riksdagsman från ett Norrlandslän är jag orolig för att Wasakronan i första hand kommer att frigöra kapital genom att sälja ut sina fastigheter i . Med anledning härav vill jag ställa följande frågor till finansministern: Är finansministern beredd att privatisera Wasakronan? Vilka åtgärder är finansministern i annat fall beredd att vidta för att tillgodose Wasakronans behov av kapital, som är en förutsättning för att bolagets nuvarande tillgångar och intressen på en hård fastighetsmarknad ska kunna tillgodoses? Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidtaga för att förhindra en fortsatt koncentration av Wasakronan till mera uttalat expansiva orter och bibehålla sina innehav i ett antal Norrlandsstäder?
ip · GN10291 · 2000-03-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:291 av () till socialminister om avgifterna i äldreomsorgen Skillnaderna i vad olika äldre betalar i avgift i särskilt boende varierar högst avsevärt. av våra äldre betalar enligt uppgift mer än . Vissa kommuner har dock avgifter som innebär att en äldre person kan behöva betala ända . Detta är naturligtvis inte rimligt. Det är heller inte rimligt att kommunerna ska bedriva fördelningspolitik. Detta ska ske via staten. Våra äldre måste kunna känna trygghet i att veta vad de maximalt ska betala. Det ska löna sig att spara till sin ålderdom. Ett förslag förbereds , enligt medierna, i om att införa en riksnorm på högst för äldreomsorg. Det har dock förekommit olika uppgifter om när detta förslag ska komma. Uppgifter om tidpunkten maj har funnits. Kommunerna är naturligtvis oroliga för vilka ekonomiska konsekvenser ett sådant förslag kommer att medföra. Av de 600 miljoner som kommunsektorn riskerar förlora i intäkter skulle enligt ett utredningsförslag staten endast kompensera med 140 miljoner. Socialministern har till medierna uttalat sig om att regeringen vill hitta sätt att "stimulera kommunerna så att de ställer upp på det". Mina frågor till socialministern är: Avser socialministern komma med ett förslag ? På vilket sätt avser ministern "stimulera" kommunerna att ställa upp på ett maxtak?
ip · GN10292 · 2000-03-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:292 av () till justitieminister om samverkan mellan polis och sociala myndigheter blev en kvinna brutalt knivhuggen av sin f.d. man på barnavårdscentralen i . Kvinnans två barn blev vittne till hela händelsen. hade kvinnan polisanmält mannen för bl.a. misshandel och olaga frihetsberövande. De sociala myndigheterna hade vidtagit en rad åtgärder, men från polisens sida vidtogs inga särskilda åtgärder trots de upprepade anmälningarna. Händelsen i är nu ingen enstaka företeelse. Runtom i landet lever kvinnor under hot från sina f.d. män och trots upprepade polisanmälningar får de ingen hjälp från polisen. Polisen har antingen inte tid på grund av resursbrist eller också felbedömer de hotbilden. Resultaten är ofta förödande. Fallet i visar att kommunens sociala myndigheter vidtog omfattande åtgärder för att stödja kvinnan. Varför inte polisen? Hur kan det komma sig att två myndigheter bedömer samma situation så olika och vilken samverkan finns mellan polis och sociala myndigheter när det gäller misshandlade kvinnor? En rad åtgärder tycks nödvändiga för att förbättra polisinsatserna vid kvinnomisshandel. Bl.a. borde ytterligare utbildningsinsatser inom polisen sättas in för att få fram säkrare hotbildsanalyser. Bättre samarbete mellan och polisen är också påkallat. Det får inte vara så att kvinnor inte får det skydd som situationen kräver bara för att myndigheter inte delat med sig av sina kunskaper till andra berörda myndigheter. Men det går inte heller att komma ifrån att det dessutom är en fråga om resurser. De ekonomiska resurserna inom poliskåren är knappa. Vilka insatser planerar regeringen för att utveckla samarbetet mellan polis och sociala myndigheter i fråga om kvinnomisshandel?
ip · GN10293 · 2000-03-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:293 av () till näringsminister om flygplats sker en snabb utveckling av flygtrafiken såväl inrikes som utrikes i liksom i övriga världen. Detta understryker behovet av att ha tillräcklig flygkapacitet till och från huvudstad och ut i och världen. tredje bana står klar . beräknas peaktiderna vara slut. Inför denna utveckling blir det därför naturligt att diskutera en ytterligare bana på och eventuell annan kapacitet. Flygfälten i Hässle och är då två viktiga alternativ. Dessutom anser att det behövs ett tredje flygfält även om finns kvar . Man har då stannat för att förespråka på . Ett skäl till detta förslag anges vara att regeringen inte ville låta utreda möjligheterna för att bli detta alternativ. Här finns dock redan en flygplats och det vore en kapitalförstöring av stora mått att inte använda denna flygkapacitet. 1.Vad avser näringsministern göra i denna fråga? 1.Kan inte ens räkna med att bli föremål för en utredning?
ip · GN10295 · 2000-03-15 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:295 av () till jordbruksminister om Svensk Fisks framtid Rådet för konsumentfrämjande åtgärder på fiskets område inrättades . Detta råd () har haft till uppgift att på vägnar besluta om hur medlen för långsiktig informationsverksamhet till förmån för fiskkonsumtion ska användas. En viktig underliggande faktor var folkhälsoaspekten. Tidsperioden sattes till . Målet för Svensk Fisks framtid var att den fortsatta verksamheten skulle bedrivas i en fristående organisation där parterna inom fiskets område (, och Vattenbrukarna) skulle ingå. Detta har dessvärre ännu inte realiserats. Enligt generaldirektören för föreligger inga förutsättningar just nu för att bilda en sådan gemensam organisation. Ur konsumentsynpunkt beklagar jag detta. Många har på olika sätt efterfrågat att lära mer om fisk och att färsk fisk, fiskprodukter och skaldjur av allehanda slag görs mer tillgängliga. Utvärdering av genomförda kampanjer mot olika målgrupper som barnfamiljer, butiks- och skolmåltidspersonal och medier m.fl. visar på mycket goda resultat vilka äventyras om verksamheten inte kan fullföljas. Enligt min uppfattning bör de medel som kvarstår av de ursprungligt avsatta pengarna reserveras för information som syftar till långsiktigt bestående konsumention av fisk och fiskprodukter. Utveckling av nya produkter och enskilda projekt får inte ingå. Detta har också varit riktlinjer för verksamheten och överensstämmer i stort med regeringsbeslutet . Min förhoppning är att samtliga parter nu trots allt visar vilja att arbeta vidare så att målet om en gemensam fristående organisation kan uppnås. Vad avser jordbruksministern göra för att på kan fortsätta sin lyckosamma verksamhet enligt de riktlinjer som i enlighet med direktiven angett för verksamheten?
ip · GN10296 · 2000-03-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:296 av () till kulturminister om folkbildningen Den nationella folkbildningspolitiken är en hörnsten för att stärka och utveckla demokratin i det svenska samhället. Utgångspunkten för statens bidragsgivning till studieförbunden är att den ska främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation och som skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen, stärka och utveckla demokratin och bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. I det senaste riksdagsbeslutet om folkbildningen betonas betydelsen av folkrörelseanknytning, medborgerlig bildning, personlig utveckling samt engagemang i samhällsfrågor. Som en viktig grundförutsättning för att lösa demokratiuppgiften har staten också framhållit vikten av att folkbildningen är oberoende av politiska och ekonomiska maktgrupper. Vid reformering av statsbidragen till folkbildningen markerades detta genom friare resurstilldelning och avreglering. Syftet var att ge studieförbunden bättre förutsättningar att nå de egna folkbildningsmålen. Folkbildningspolitiken är nationell. I den senaste folkbildningspropositionen förutsätts kommunernas bidrag till studieförbunden bestå på en oförändrad nivå och utgå enligt samma principer som statsbidraget. Verkligheten är dock annorlunda. I 1999:44 @ Folkbildning styrning och kontroll @ uppmärksammas att de kommunala bidragens storlek kontinuerligt har minskat i förhållande till statsbidraget. inrättades har i genomsnitt kommunernas bidrag per kommuninvånare och år minskat från till i löpande priser. Som andel av statsbidraget har de kommunala bidragen minskat från . RRV pekar också på en tilltagande ryckighet, man höjer ena året och sänker det andra. finns t.o.m. kommuner som helt och hållet tagit bort stödet till folkbildningen. Det medför att det inte bir någon kontinuitet och att man därför riskerar att tappa kompetent personal i studieförbunden. RRV pekar också på att kommunernas bidragsprinciper tycks avlägsna sig från de statliga. Kommuner söker använda bidragsgivningen för att styra studieförbundens verksamhet efter egna önskemål och prioriteringar. Studieförbundens kommunala finansieringsdel tenderar alltmer att förlora karaktären av ett allmänt och förhållandevis villkorsfritt verksamhetsstöd. Denna situation är alarmerande. Jag vill därför fråga kulturministern: Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidtaga för att åstadkomma ett förändrat synsätt vid kommunernas bidragsgivning till studieförbunden, dels för att öka de kommunala anslagen och dels för att bidragsgivningen följer de principer som formats i vår nationella folkbildningspolitik?
ip · GN10298 · 2000-03-15 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:298 av () till finansminister om införselreglerna för alkohol Det svenska undantaget från de inom EU gällande införselreglerna för alkohol och tobak kommer att upphöra senast vid utgången av 2003. Med anledning av detta är det av mycket stor betydelse att regeringen vidtar lämpliga åtgärder för att förbereda en successiv anpassning av det svenska regelverket. invigs och den fasta förbindelsen till och den europeiska kontinenten kommer sannolikt att kraftigt öka resandet i regionen. förekommer en mycket stor legal och illegal införsel av alkoholdrycker från och , och det finns anledning att befara en kraftig ökning efter brons öppnande. Detta kan i sin tur få mycket stora negativa effekter för bl.a. svensk bryggerinäring. De svenska ölskatterna är väsentligt högre än i och och de svenska bryggerierna kan komma att få mycket stora försäljningsbortfall. Det skulle innebära nedläggningar av de mindre bryggerierna och stora avgångar i personal för de större bryggerierna. Även för Vin & Sprit och övriga vin- och spritimportörer samt Systembolaget kommer konkurrenssnedvridningen att förorsaka stora problem. Den illegala distributionen av alkohol och tobak är redan välorganiserad i och det finns anledning att anta att den kommer att växa sig än starkare, om inte skillnaden mellan priserna för de olagligt införda varorna och de legala priserna kraftigt minskar. Skatten är som bekant den i särklass största enskilda kostnaden och som behöver reduceras. De svenska alkoholskatterna borde därför börja anpassas till en mer europeisk nivå. Mot bakgrund av det som ovan anförts vill jag fråga finansministern: 1.Vilka åtgärder inom skatteområdet planerar regeringen att vidta? 2.Hur ser tidtabellen för skattesänkningarna ut? 3.Hur kommer den successiva anpassningen av införselreglerna att ske?
ip · GN10299 · 2000-03-16 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:299 av () till finansminister om vård av egna barn i hemmet I anslutning till ett besök vid i kommun meddelade finansministern sin inställning till de insatser föräldrar gör, när de tar hand om sina egna barn i hemmet. Samhället får ju inget tillbaka av en förälder som är hemma. Den som är hemma tillför inte staten någonting. En förälder som är ute och jobbar genererar ju skatteinkomster till staten, förklarade finansministern. Uttalandet är märkligt och en nedvärdering av människovärdet. I ett läge när barnafödandet minskar och när det klart framgår att många föräldrar gärna skulle vilja ha mera tid för sina barn då anser finansministern att föräldrarnas arbete utanför hemmet är viktigare än vård av barnen. Jag vill med anledning av detta fråga finansministern: Ska finansministerns uttalande tolkas så att en människas samhällsnytta ska kopplas till vederbörandes arbetsinsats i yrkeslivet?
ip · GN10300 · 2000-03-16 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:300 av () till statsrådet om uppföljning av handläggningstider deltog jag tillsammans med statsrådet i en interpellationsdebatt om PRV:s handläggningstider. Gång på gång upprepade då statsrådet att: "Med de insatser som tidigare gjorts och de insatser som pågår och planeras räknar jag med att de som är satta som riktmärke för beslut i varumärkesärenden kan uppnås ." Det är min fulla övertygelse att personalen på , som gått sedan vår interpellationsdebatt, gjort sitt yttersta för att uppnå regeringens riktmärken. Detta har uppenbarligen inte räckt till. Likaledes tycks det av statsrådet utlovade agerandet från regeringens sida inte gett nämnvärt resultat. Enligt uppgifter inhämtade från PRV så sent som var handläggningstiderna följande: Nationella25 månader(10) Internationella21 månader(10) Mönsteransökningar20 månader(11) Siffror inom parentes anger regeringens riktmärke enligt regleringsbrevet. Vid förra årets debatt såg jag en viss tillförsikt i svaret eftersom statsrådet då i likhet med mig talade om vikten av korta handläggningar för tillverkningen, jobben och tillväxtens skull. Denna förhoppning har tyvärr utbytts mot besvikelse. Mot bakgrund av att statsrådet utlovade att beslut i varumärkesärenden skulle uppnås och att därefter handläggningstiderna snarare ökat än minskat vill jag ställa följande frågor: Vilka ytterligare åtgärder försökte regeringen vidta för att målen skulle kunna uppnås? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta om det visar sig att nya ärenden ej kommer att kunna behandlas ?
ip · GN10301 · 2000-03-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:301 av () till statsrådet om donationer av läromedel till skolan Undervisningen i skolorna bedrivs ofta med undermåligt undervisningsmaterial. I denna situation kan det i förstone verka positivt när andra intressenter bidrar med t.ex. böcker. har valt att distribuera 100000 exemplar av sin bok till samtliga elever i årskurs1 i gymnasiet. Kostnaden för det allmänna stannar vid som betalar för distributionen. Författare som , , , , och ger sina bilder över det 1900-tal som just flytt, inom vitt skilda områden som politik, ekonomi, kultur, mode, idrott och trender. Syftet är primärt att väcka intresset för historia hos eleverna uppger , vilket myndigheten fått i uppdrag att göra av regeringen. Därtill ska boken användas i andra samhällsorienterade ämnen. Med tanke på de skribenter som deltar torde de flesta finna något intresseväckande i denna skrift och sålunda kommer nog många elever finna ett intresse i att studera historia . Det vällovliga syfte som boken antagligen kommer att uppfylla medför dock principiella problem. I en situation där resurserna för läromedel är begränsade öppnas möjligheterna för skolan att åtgärda denna brist genom donationer från intresseorganisationer, företag och andra. Detta är en möjlighet som vi moderater välkomnar, men det ställer dock krav på ett nöjaktigt svar på några viktiga principiella frågor. En situation kan uppkomma där organisationer väljer att distribuera läromedel som stöder organisationens religiösa eller politiska budskap. Ska det finnas en möjlighet för religiösa samfund att distribuera material som motsäger evolutionsläran eller politiska rörelser som förnekar alla människors lika värde? Nästa fråga som infinner sig är om givaren av läromedel i sig är godtagbar, men vill förfoga över möjligheten att redigera innehållet. kanske vill framföra sin historiebeskrivning i enlighet med den politiska åskådning tidningen förfäktar. har en skyldighet att säkerställa en godtagbar objektivitet och saklighet i undervisningsmaterialet som skolor ska använda sig av. När möjligheten finns för organisationer och företag att skänka undervisningsmaterial till skolor minskar möjligheterna för att påverka materialet i ett ekonomiskt trängt läge. Med anledning av ovanstående frågar jag statsrådet följande. Har statsrådet för avsikt att se över principerna som ska gälla vid distribution av undervisningsmaterial till skolorna? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att hindra att distribuerar s-märkt journalistiskt material utan att ha tillfrågat skolenheterna om vilka behov som föreligger?
ip · GN10302 · 2000-03-15 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:302 av () till justitieminister om lagstiftning mot porr genom Internet Lärare har inte fått stöd, inte heller utbildning i tillräcklig omfattning, för att ligga steget före eleverna och kunna ge handledning för en källkritisk sökning på nätet. Lagen anger att "Den som bland barn eller ungdom sprider skrift eller bild, som genom sitt innehåll kan verka förråande eller eljest medföra allvarlig fara för de ungas sedliga fostran, dömes för förledande av ungdom till böter eller fängelse " (se TF 6:2 samt YGL 3:12). "Göteborgs-Ankan" redovisar i en polemik benämnd "Ankans första tal till regering och riksdag", vad som kan finnas att hämta hem från nätet. Ansvarig utgivare menar i informationsbladet att regering och riksdag tappat kontrollen. Initiativet att väcka denna debatt är bra, då inte minst skolan har stora problem. I syfte att få allmänheten att reagera, visar "Göteborgs-Ankan" Internetbilder som är mycket sexuellt förråande. Här finns allt från uppkörda basebollredskap till djursex. Kvinnan föreställs som ett objekt. Känslomässig avstängning leder till könslösa, mekaniska övningar, som är milslångt skilt från kärlek. Våldsporren bygger på förnedring och kvinnohatande. Gruppvåldtäkter som uppmärksammats alltmera visas vara exakta kopior av våldsfilmer. Det är inte underligt att arbetsmiljön i skolan påverkas negativt. Det är också orimligt att lärarna ska klara att ta över föräldrars och vuxenvärldens fostrande roll. måste givetvis den mycket bristfälliga sexualundervisningen i många skolor tas mera på allvar. Flera kommuner gör olika försök med att filtrera bort stötande information på nätet. Detta sker med större eller mindre framgång, då ny information läggs ut på nätet. Det måste vara lagstiftarnas ansvar att så långt möjligt skydda enskilda, familjer, skolor osv. Lagarna måste skärpas för att våldsporr inte ska kunna hämtas hem genom Internet. Med stöd av vad som anförts vill jag ställa följande fråga till justitieminister : Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att stärka lagstiftningen mot grov pornografi och våldspornografi som kan hämtas via Internet?
ip · GN10305 · 2000-03-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:305 av () till jordbruksminister om jordbrukets lönsamhet Det har länge varit klarlagt att svenska bönder kämpar med lönsamhetsproblem och betydande konkurrensnackdelar. Bl.a. påvisade den livsmedelspolitiska utredningen att så är fallet. Utredningar inom EU bekräftar nu detta faktum. Svenska bönder har näst lägst nettoinkomster bland EU:s jordbrukare. Det finns flera orsaker till detta bl.a. höga produktionsskatter, kostsamma avgifter och regelverk. En stor del av problemen är således förorsakade av politiska beslut. Konkurrensnackdelarna och den bristande lönsamheten har medfört att lantbruk läggs ned, importen ökar och svenskt jordbruk tappar marknadsandelar. Läget är allvarligt. krävs politisk handling för att undanröja de politiskt betingade orsakerna till jordbrukets lönsamhetskris. Jag vill med anledning av detta fråga jordbruksministern: Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärd i syfte att förbättra lönsamheten och därmed konkurrenskraften i svenskt jordbruk?