ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10249 · 2000-02-21 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:249 av () till statsrådet om arbetstidsförkortning Svensk arbetsmarknad står inför nya problem. som det existerar en arbetskraftsbrist på arbetsmarknaden har vi fortfarande en hög arbetslöshet. och samt delar av Socialdemokraterna driver kravet om en lagstiftad generell arbetstidsförkortning. Det diskuteras att införa en 30 timmars arbetsvecka. En generell arbetstidsförkortning med bibehållen välfärdsnivå är enligt samt redovisningar inte realistisk. Enligt kommer dessutom arbetslösheten på lång sikt att öka och hushållen att få reducerade arbetsinkomster, reducerade transfereringar samt reducerad offentlig service. Vi kristdemokrater tror inte att en generell arbetstidsförkortning skulle lösa de problem som existerar på arbetsmarknaden, varken för den enskilde individen eller på arbetslöshetsproblemet. Vi ser dock mycket positivt på möjligheten för enskilda människor att korta sin arbetstid. Individen ska ha stora möjligheter att i förhandling byta löneutrymmet mot kortare arbetstid. Man måste under olika skeden av livet kunna arbeta olika mycket. Småbarnsföräldrar bör ges möjlighet att arbeta mindre under barnets första levnadsår. Därför vill vi kristdemokrater införa ett vårdnadsbidrag som ökar föräldrarnas möjlighet att gå ned i arbetstid om så önskas. Avtal bör slutas på lokal nivå med hänsynstagande till den enskilde individens behov, parat med rimliga förutsättningar för företagande. Antalet arbetstillfällen är inte statiskt och låter sig inte fördelas genom matematiska formler. Dagens arbetsorganisation innehåller mer av specialistkompetens än tidigare där människor inte är utbytbara hur som helst. finns stora problem med flaskhalsar på arbetsmarknaden. Dessa skulle definitivt förvärras om förkortad arbetstid infördes. Var finns ännu fler sjuksköterskor och verktygsmakare? Resonemanget om att dela på jobben utgår från att arbetskraften är homogen och mobil. Det finns i många exempel på att man i löneförhandlingar bytt ett löneutrymme mot kortare arbetstid. Många avtal som slöts i års avtalsrörelse inkluderade arbetstidsförkortning. Det är en positiv lösning utifrån enskildas önskemål. Att byta löneutrymme mot sänkt arbetstid är en möjlig och framkomlig väg. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta med anledning av och redovisning av effekterna av en generell lagstadgad arbetstidsförkortning?
ip · GN10251 · 2000-02-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:251 av () till utbildningsminister om tandhygienistprogrammet blev tandhygienistyrket ett legitimationsyrke. Diskussioner har förts om att förlänga utbildningstiden. Det är den enda vårdhögskoleutbildningen med enbart 80 poäng. och har t.ex. treåriga utbildningar, medan nu har 2½ med ambitionen treårig utbildning. Tandhygienister har en viktig uppgift, att ge hela befolkningen förebyggande munhälsovård för att förhindra sjukdomar i munhålan. Tandhygienister utövar hälsoinriktad vård och bär huvudansvaret för basenheter samt har uppsökande vård bland äldre och hos funktionshindrade. Vidare ansvarar de för ca10% av skolbarnen (riskbarnen). Fördjupade kunskaper behövs bl.a. i allmänmedicin. Tandhygienisten arbetar såväl preventivt som terapeutiskt inom barn- och ungdomstandvården, vuxentandvården, bland yngre personer med funktionshinder samt medicinskt belastade, inom äldretandvård med uppsökande verksamhet osv. Tandhygienister bedriver också folkhälsoarbete riktat till stora grupper som skolan, arbetsplatser, pensionärsgrupper, idrottsföreningar samt mödra- och barnavårdscentraler. Ett viktigt område är tobaksprevention. Sjukhustandvården är också beroende av denna yrkesgrupp. Tandhygienisterna har en begränsad förskrivningsrätt av läkemedel. Tandhygienisterna anser själva att en treårig grundutbildning är en förutsättning för att utveckla och fördjupa de kunskaper som krävs för att kunna garantera en god kvalitet. Den är också viktig för att säkra rekryteringen till yrket. För fortsatta studier inom ämnesområdet är förlängd utbildning en grundförutsättning. Forskning och utveckling inom området är viktigt. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att stärka kompetensen för tandhygienistyrket? Hur avser utbildningsministern stimulera forskning och utveckling inom kompetensområdet?
ip · GN10253 · 2000-02-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:253 av () till utrikesminister om FN-mandat för EU:s krishantering EU har numera möjlighet att besluta om och också genomföra krishanteringsuppgifter, eller s.k. Petersbergsuppgifter för freden. Det kan röra sig om humanitära insatser, fredsbevarande insatser, insatser med stridskrafter vid krishantering och fredsskapande åtgärder. Det råder dock oklarhet om huruvida menar att det krävs FN-mandat för att EU ska kunna genomföra dessa krishanteringsuppgifter. Svaren från regeringen har glidit allteftersom debatten fortgått. Kommunikén från toppmötet i angav att besluten om Petersbergsuppgifterna måste tas "i enlighet med principer". Men när den och utrikesministern beskrev Kölnmötets resultat valde den att tala om krav på konkreta FN-mandat, för att EU skulle kunna agera. Vid i stod regeringscheferna kvar vid samma formulering som i , . Statsministern argumenterade dock till synes utan täckning i slutdokumentet för att det krävs "FN-mandat" för våldsanvändning. EU strävar efter att agera med FN-mandat i grunden. Men det är uppenbart att EU måste kunna agera även om en stormakt i säkerhetsrådet lägger veto mot nödvändiga fredsuppdrag. Det är ytterst angeläget att regeringen klarar ut vad det är som gäller. Antingen krävs enligt regeringens uppfattning @ ovillkorligen @ ett säkerhetsrådsmandat för att EU ska kunna genomföra krishanteringsuppgifter, eller så krävs det inte ovillkorligen ett säkerhetsrådsmandat för att EU ska kunna utföra krishanteringsuppgifter. Med anledning av detta vill jag fråga: Är det utrikesministerns uppfattning att det ovillkorligen krävs ett mandat från för att EU ska kunna utföra sina krishanteringsuppgifter?
ip · GN10254 · 2000-02-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:254 av () till socialminister om läkemedel till barn Två av tre barn inom slutenvård ordineras läkemedel som inte godkänts för barn. Bland nyfödda i intensivvård är andelen . Eftersom barn utgör en liten och relativt frisk del av befolkningen genomför läkemedelsföretagen oftast inte prövningar på barn innan preparaten släpps ut på marknaden. Det innebär att barn riskerar att undanhållas viktiga läkemedel eller bli felbehandlade. saknas det kunskap om vilka doser och intervaller som ger bäst behandlingsresultat på barn i varje enskilt fall. Den europeiska studien (BMJ ; 320:79@81) har granskat 2384 läkemedelsordinationer till totalt 669 barn i åldrarna till . Studien har pågått på barnmedicinska kliniker, i , , , och , och visar att av barnen ordinerades icke godkända läkemedel, läkemedel givna på icke godkänt sätt eller vid en diagnos för vilket läkemedlet inte var godkänt. Enligt studien låg problemen för del först och främst i dosstorlek och dosintervall. , professor på och ansvarig för den svenska delen av studien, menar att underbehandling av läkemedel är ett lika stort problem som läkemedelsbiverkningar. Han menar att man inte enbart kan utgå från patientens vikt vid doseringen om man vill vara säker på att läkemedlet ska ge full effekt. Ett barn har exempelvis en effektivare nedbrytning och utsöndring än en vuxen individ, medan nyfödda har en mindre nedbrytning. Vi måste skapa oss en större kunskap om hur nedbrytningen av läkemedel i kroppen sker på barn och ungdomar i puberteten. Både i och i försöker man komma till rätta med det här problemet genom ny lagstiftning. Med anledning av detta vill jag nu fråga socialministern: Avser regeringen vidta några åtgärder för att få läkemedelsföretagen att utföra kliniska prövningar på barn vid införandet av nya läkemedel?
ip · GN10255 · 2000-02-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:255 av () till miljöminister om energikällor Förbränningen av fossila bränslen olja, kol och fossilgas ökar sakta men säkert halten av koldioxid i atmosfären. Ju högre koldioxidhalt desto högre blir atmosfärens värmeinnehåll @ temperaturen stiger. Koldioxiden fungerar som ett globalt växthus. Klimatförändringar är troligen detta århundrades största miljöhot. stiger koldioxidhalten i atmosfären. har vi kunnat konstatera en kraftig global uppvärmning. En relativt enig forskarkår har svårt att förklara det på annat sätt än att det beror på den stigande koldioxidhalten. Av är de varmaste som uppmätts. Det kommer kontinuerliga varningssignaler och händelser som pekar på storskalig miljöpåverkan @ förändrade nederbördsmönster, ökade stormskador, stigande havstemperaturer, smältande arktisk is, höjda havsvattennivåer. I detta sammanhang är det viktigt att samla sig till gemensamma, globala insatser. Det senaste inslaget är Kyotoprotokollet 1997. Där har länder fastslagit hur mycket utsläppen ska minska det närmaste decenniet. Det är med oro jag kan konstatera att blivit huvudägare i det polska energiföretaget (). har förvärvat av aktierna för . Det är polska staten som är säljare. EW svarar för av fjärrvärmeproduktionen och av den el som används i . Företaget har sex kraft- och värmeanläggningar. Produktionen är i huvudsak baserad på kol. Denna produktion ska även leverera elkraft till , vilken då kommer att baseras på kol. Detta kommer att innebära minskade satsningar på förnyelsebara energikällor och energieffektivisering i , vilket strider mot Kyotoprotokollet. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förhindra satsningar på utländsk kolkraft som sedermera levereras som elkraft till ?
ip · GN10256 · 2000-02-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:256 av () till finansminister om kostnader för arbetsresor En av utgångspunkterna i 1990@1991 års skattereform var att skattesystemet skulle främja samhällsekonomiskt effektiva lösningar. Detta kommer bl.a. till uttryck i inkomstskattelagen 12kap. 1§ där huvudregeln är att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad i inkomstslaget tjänst. Motivet för denna avdragsrätt är att främja en effektivt fungerande arbetsmarknad. Genom att kostnaden för att ta sig till arbetet inte betalas med beskattade pengar, kommer fler jobb och arbetsplatser att vara privatekonomiskt lönsamma för den som måste eller vill byta jobb, eller för den som är arbetslös och hittar ett jobb. Av statsfinansiella skäl har avdragsrätten för arbetsresor försämrats , och gäller att endast den del av kostnaderna som överstiger får dras av. Den generella s.k. tusenkronorsregeln i skattesystemet har således frångåtts kraftigt just vad gäller arbetsresor. Denna försämring av avdragsrätten i kombination med hög beskattning av arbete, drivmedel och höjda priser på bensin i producentledet gör att arbetsmarknaden i många fall helt förstörs. Detta gäller främst arbetslösa i glesbygd som kan få ett jobb som medför längre resor. Men även kring många storstadsregioner blir problemen uppenbara för dem som måste åka bil till jobbet. Med höga bensinpriser aktualiseras också frågan om hur avdragsbeloppet per mil ska beräknas och fastställas. Dagens per mil svarar inte mot de totala kostnader som är förknippade med bilresande. Detta är också ett problem när det gäller att via skattesystemet upprätthålla den s.k. arbetslinjen. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Är finansministern beredd att föreslå förbättringar av reseavdraget för att främja en effektivare arbetsmarknad? Är finansministern beredd att föreslå förändringar av hur avdragsbeloppet per mil ska beräknas och fastställas?
ip · GN10257 · 2000-02-22 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:257 av () till näringsminister om E4:an förbi Trafiksituationen på nuvarande E4 genom är mycket besvärande. inträffar trafikolyckor bl.a. beroende på köbildningar. Av ljussignalerna mellan och finns samtliga i . Frågan om en eventuell ny E4 förbi har utretts och inte mindre än 16 olika dragningar har studerats. Av dessa har slutligen utkristalliserats ett s.k. västligt respektive östligt alternativ. En majoritet i kommunen har beslutat förorda en dragning enligt det västliga alternativet. Även och anser att det västliga alternativet är den bästa lösningen. En ny E4 avses fylla funktionerna av förbifart för långväga trafik och avlastning av innerstaden. Argumenten för den västliga dragningen är främst att den på ett tydligare sätt avlastar innerstaden och att den innebär att värdefull natur skonas. Sedan regeringen uppdragit till att ytterligare belysa det s.k. östliga alternativet stärktes argumenten för västlig dragning. gav regeringen nya uppdrag till , nämligen att utreda ännu östligare dragningar än den s.k. östliga. Mina frågor till näringsministern är: 1.Vilka funktioner är en ny E4 förbi tänkta att fylla? 2.Vilken är anledningen till att nya utredningar ska genomföras? 3.Har regeringen gjort någon bedömning av när en ny E4 förbi kan påbörjas?
ip · GN10258 · 2000-02-24 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:258 av () till finansminister om gränsdragningen mellan lotteri och tävling "Vem vill bli miljonär?" Rubriken är namnet på ett populärt TV-program, där deltagarna genom att uppvisa breda kunskaper har möjlighet att vinna pengar. Lotteriinspektionen har av någon anledning i ett beslut betraktat programmet som lotteri, och förelagt TV-företaget att upphöra med programmet. Det märkliga är att Lotteriinspektionen i sin bedömning av programmet anför: "Programmet bygger i sin helhet på att deltagarna, när denne skall besvara frågorna i vart och ett av delavsnitten, har att välja mellan olika svarsalternativ". Enligt min uppfattning går det inte tydligare än så att beskriva att det är den tävlandes kunskaper som genom att välja rätt alternativ är helt avgörande för utgången. Förfaringssättet att välja rätt alternativ är det sätt som högskoleprov, körkortsprov m.m. genomförs på, utan att detta betraktas som lotteri. Möjligheten att gissa rätt alternativ ett av fyra i 15 frågor måste anses som i det närmaste uteslutet och kan därför inte utgöra grund för Lotteriinspektionens ställningstagande. För lotteri gäller att verksamheten ska grunda sig på lottning, gissning eller liknande. Jag anser inte att reglerna för "Vem vill bli miljonär" har detta som grund, utan för att lyckas i såväl kvalificering som tävling krävs omfattande och allmänna kunskaper. Enligt vad jag erfarit har skattemyndigheten inte ansett programmet som lotteri utan som en tävling. Detta innebär att det är den tävlande som beskattas vad gäller inkomstskatt. Hade skattemyndigheten betraktat verksamheten som lotteri skulle arrangören, dvs. TV-företaget varit skyldigt svara för hela skatteinbetalningen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att liknande händelser inte ska upprepas ? Vilka åtgärder avser finansministern vidta så att olika statliga myndigheter inte kommer till helt olika slutsatser som i detta fall, och därmed skapar svårigheter för företag och enskilda?
ip · GN10259 · 2000-02-24 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:259 av () till jordbruksminister om skärgården Regeringen ger länsstyrelserna i kustlänen uppdraget att ta fram en miljö- och hushållningsplan för skärgården. Det talas i vackra ord om hur viktigt det är att skapa förutsättningar som gör det möjligt för människor att leva och verka i skärgården. Men samma målsättning tycks inte finnas hos samtliga myndigheter. Eller så har de inte nåtts av samma budskap. För en ung människa som är beredd att ta över sin fars fiskeriverksamhet blir det mycket märkligt när han ansöker hos om yrkesfiskelicens men får avslag för att han inte haft inkomst från fiske tidigare. Men han har inte fått yrkesfiska eftersom han inte har haft licens. Skärgården ska leva @ men av vad? I vilket fall som helst så blir det ingen levande skärgård om man inte har människor som bor och verkar där. Det behövs enklare regler och ett uppriktigt och äkta engagemang även från statens sida att se till så att det verkligen skapas möjligheter för människor att driva yrkesverksamhet i skärgården. Detta är inte minst viktigt för den unga generationen som är beredd att ta över efter den äldre generationen. Vad är jordbruksministern beredd att vidta för åtgärder som underlättar för människor att skapa sig en yrkesverksamhet i skärgården?
ip · GN10263 · 2000-02-24 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:263 av () till statsrådet om betyg senaste rapport om situationen i visar ett alarmerande besked om tillståndet i skolan. Nästan en av fyra elever lämnar enligt undervisningen i utan att ha uppnått målen för betyget Godkänd i ett eller flera ämnen. Motsvarande siffra 1998 var en av fem elever, vilket visar att utvecklingen @ som uttrycker det @ är på väg åt fel håll. Regeringen har trots krisbeskeden underlåtit att ta varningssignaler på allvar. Så här sade i riksdagsdebatten om skolan : "Hjälper det och för det eleverna framåt att vi skapar ytterligare prov, tester, betyg? Nej det gör det inte. Skall vi döma eller skall vi stödja? I Rapports morgonprogram lät det annorlunda i diskussion med . Där sade så här appropå elevernas och föräldrarnas behov av skriftlig information i tidigare årskurser: "Många gör en skriftlig dokumentation. Det tycker jag är förträffligt att man gör det tillsammans med utvecklingssamtalen. @@@ Vi är helt överens om att det är bra med skriftlig information". Moderata samlingspartiet har föreslagit att ger regeringen i uppdrag att utforma en heltäckande nationell handlingsplan för . Det krävs en rad åtgärder för att höja undervisningens kvalitet och säkra insatser för kontinuerlig utvärdering och uppföljning. Handlingsplanen ska ses som svar på kravet på omedelbara insatser. Den bör utgöra inledningen på en förnyelseprocess där varje elevs intressen sätts i centrum och där ett fritt val av skola garanteras alla. En viktig del i denna handlingsplan måste vara att eleverna och föräldrarna ges skriftlig information om den enskilde elevens studieresultat i förhållande till de nationella målen. Skolan bör ge alla elever i den allmänna skolan skriftlig information, minst en gång per termin med början i årskurs 1. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : 1.Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att ingen elev ska kunna lämna utan att ha uppnått betyget Godkänd och därmed en rimlig miniminivå av kunskaper? 2.Är statsrådet beredd att införa en förordning som ger alla elever och föräldrar rätt och skolan skyldighet att ge skriftlig information om studieresultaten minst en gång per termin fr.o.m årskurs 1?
ip · GN10264 · 2000-02-24 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:264 av () till utrikesminister om demokratiutvecklingen i demokratier är mycket utsatta. , och lever grannar med kommunistiska diktaturer, som förtrycker den egna befolkningen och är mycket utrikespolitiskt aggressiva. Detta är ett grundläggande problem i regionen som är alldeles för lite uppmärksammat i . har vid upprepade tillfällen hotat med militärt våld, genomfört militär uppladdning i närheten av och försatt armén i högsta beredskap. genomfördes robotövningar i i samband med fria och demokratiska presidentval. Fyra missiler slog då ned i vattnet i närheten av . Inför presidentvalet trappar ånyo upp hoten mot . är en ständig källa till oro för och har genomfört missiltest, där roboten passerade i riktning . Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern göra för att stödja demokratierna i och hindra att de blir utsatta för fortsatta hot från och ?
ip · GN10265 · 2000-02-24 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:265 av () till utrikesminister om kärnvapenrustningar har tillsammans med och full nukleär förmåga, och kan avlossa robotar både från marken, luften och havet. Man har enligt egen utsago atombombs-, vätebombs- och neutronbombsteknik. Enligt vissa uppgifter har man också testat en neutronbomb. har långdistansrobotar som kan nå mål i både och och arbetar med att utveckla nya robotar med räckvidd. Som det verkar har inte MIRV-förmåga . Detta kan dock snabbt ändras. Man har testat den nya generationens minityriserade stridsspetsar som är små, lätta och som gör det möjligt att utrusta en långdistansrobot med ett antal styrbara stridsspetsar. På så vis kan flera mål på längre avstånd hotas. Dessutom blir vapnen flyttbara. Balansen i regionen förändras. har också medeldistansmissiler. Landet har också visat sig berett att använda dem, som när man 1996 skickade robotar mot . nukleära rustningar hotar balansen i hela regionen och ger anledning till betydande oro. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern göra för att protestera mot kärnvapenrustningar?
ip · GN10266 · 2000-02-25 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:266 av () till jordbruksminister om EU:s jordbruksstöd har det hänt igen, ytterligare en person som arbetar med svenskt jordbruksstöd har hoppat av. Lantbruksdirektören i har tagit time-out på grund av den svällande administrationen kring EU-stöden och lämnade tre handläggare av EU-stöd i sitt arbete. Röran och kontrollapparaten av svenskt jordbruksstöd har tagit oanade proportioner vilket gör att varken sökande eller de som arbetar med ansökningarna klarar av all den administration som byggts upp. Något måste göras och det snabbt. Vilka åtgärder ämnar jordbruksministern vidta för att minska och förenkla EU-administrationen så att både de som arbetar med ansökningarna och de som söker stöd klarar av att hantera situationen?
ip · GN10267 · 2000-02-25 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:267 av () till näringsminister om arbetsgivaravgifterna Det går bra för . Antalet människor med arbete ökar. Välfärdens brister kan börja åtgärdas. Dessa positiva beskrivningar stämmer inte för glesbygdskommuner. De har kraftigt minskat sin befolkning . Trots "bättre tider" fortsätter befolkningen att minska. slopades glesbygdsstödet med sänkta arbetsgivaravgifter. I har många protesterat mot detta. Företagare, , kommunalråd i , och tog initiativ till ett upprop med rubriken . Ett hundratal deltagare samlades i den 17februari och uttryckte sin ilska över beslutet att slopa glesbygdsstödet med sänkta arbetsgivaravgifter. Beslutet har i praktiken inneburit en åttaprocentig höjning av arbetsgivaravgifterna för de drabbade företagen. Nedsättningen har varit en del av den nationella politiken för att ge jämbördiga förutsättningar för glesbygden att klara de högre kostnaderna för resor, frakt och för att kunna locka högutbildade och kompetenta människor till företagen i glesbygden. Nedsättningen bidrog till att företagen fick förutsättningar att klara av att expandera och satsa på marknader utanför glesbygden. Det fanns en tydlig regional skillnad i hur man röstade i folkomröstningen om EU-medlemskap. En stor majoritet av befolkningen i glesbygden röstade nej. I storstäderna fanns dock en majoritet som röstade ja. Resultatet av folkomröstningen blev att inträdde som medlem i EU 1995. Såvitt jag har förstått så resulterade de svenska medlemsförhandlingarna, som leddes av den borgerliga regeringen med den moderate ministern i spetsen, bl.a. i att småföretagarna förlorade möjligheterna till fortsatt nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Med hänsyn till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta och när kan de träda i kraft för att återställa glesbygdsföretagens möjligheter till jämbördiga konkurrensförutsättningar med företag i tillväxtområden såsom i t.ex. ?