ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO1071 · 2000-10-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:71 av () till miljöminister om utbyggnad av flygplatser Behovet av en samlad svensk klimatstrategi är stort. Förväntningarna på slutbetänkande var också stort liksom förväntningarna av dess vidare bearbetning. Förslaget till klimatstrategi saknar tyvärr kraftfulla åtgärder för det närmaste decenniet och är t.o.m. en ambitionssänkning mot tidigare nationella miljömål. För människans livsvillkor och skador på ekosystemet är det angeläget att arbetet med konkreta åtgärder kommer i gång. En alltför återhållsam strategi kan av allmänheten uppfattas som att problemet inte är så allvarligt eftersom kraftfulla åtgärder inte föreslås. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att det statliga inte deltar i arbetet för att allvarligt begränsa koldioxidutsläppen och användningen av fossila bränslen som borde vara en nationell angelägenhet. Vilket både statsministern och miljöministern uttalat. Flygplatserna i har fullt upp och statistiken visar på fler avgångar, fler flygplan och fler passagerare. Ökningen kräver nya och utvidgade lokaler. räknar med att investera ungefär 6 miljarder . Av landets 19 statliga flygplatser är det bara några få som går runt ekonomiskt. För att få ekonomi i investeringarna måste således ännu fler och ännu större flygplan lockas till flygplatserna. Som exempel kan nämnas i , som ägs av , och tillsammans. I en lantlig, idyllisk jordbruksbygd med omgivande villaområden med barn och skolor planeras flyget utvidgas och bli kommersiellt. Människor ska fås att flyga mer med hjälp av erbjudanden av lågprisresor inte endast utan även under veckohelger. Stora plan ska kunna ta många passagerare som måste ta sig till och dit kollektivtrafiken är dåligt utbyggd med en ökad biltrafik som följd. Att denna utveckling sker parallellt med ambitionerna att få ned koldioxidutsläppen är kontraproduktivt. Transporter av människor och varor måste ske på både ett så energieffektivt vis som möjligt som med så lite fossila bränslen som möjligt. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att förhindra den stora utbyggnaden av flygtrafiken? Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta så att det blir en samlad strategi för alla statliga verk och myndigheter i deras framtida planering att få ned koldioxidutsläppen?
ip · GO1072 · 2000-10-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:72 av Per () till statsrådet om telelagen, YGL och Europeiska kommissionen inledde en översyn av den samlade gemenskapslagstiftningen på teleområdet @ 1999 review. Kommissionens syn på det samlade framtida regelverket har varit ute på remiss. Den lämnade sitt remissvar . Enligt vissa bedömare i skulle artikel 12 i förslaget stå i strid med yttrandefrihetsgrundlagen, YGL, 3 kap. 1§. förslag är inte färdigbehandlat. Om det skulle komma att meddelas i form av en förordning uppstår en diskussion om rättsläget. Även hela telelagens rättsliga ställning kan diskuteras utifrån denna utgångspunkt. riskerar ytterligare förseningar bygga upp och förstärka lokala monopol i accessnäten för tele-/datatrafik till slutkund vilket kan få allvarliga konsumentpolitiska effekter i form av svag konkurrens, höga priser och svag teknikutveckling. Även industriellt kan det ge betydande problem. Med hänvisning till ovanstående önskar jag ställa följande frågor till statsrådet: Ämnar regeringen göra en översyn av telelagen i förhållande till YGL och förslag? Avser regeringen vidtaga några andra åtgärder för att stärka konkurrenstrycket och även stärka förutsägbarheten och därmed rättssäkerheten på tele-/IT-marknaden?
ip · GO1073 · 2000-10-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:73 av Per () till näringsminister om det statliga ägandet i OM Staten har ökat sitt ägande i OM till . Denna ökning har fokuserat debatten kring statligt delägande som en belastning för företaget, de anställda och övriga ägare. OM har lagt ett bud på . Det statliga delägandet i OM har angetts som ett starkt skäl för att avvisa OM:s bud från en rad ägare. Med hänvisning till ovanstående vill jag därför fråga näringsministern: Är regeringen beredd att ompröva sitt ägande för att bl.a. stärka OM:s möjligheter för fortsatt internationell expansion?
ip · GO1074 · 2000-10-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:74 av () till näringsminister om ett förbättrat företagsklimat Av Småföretagsdelegationens 81 förslag för ett bättre företagarklimat i , som kom , har endast en tredjedel genomförts. I bildades den s.k. 13-gruppen 1997, det var 13 kvinnor med 13 punkter för ett bättre företagarklimat, nu är de fler. Sänkt arbetsgivaravgift (Ersätt anställningsbidrag med sänkt arbetsgivaravgift), Ersätt starta-eget-bidrag med starta-eget-lån, Schablonskatt på på överskottet inklusive moms (för att förenkla reglerna och hjälpa nystartade verksamheter [frivilligt momsinträde]), Förstärk lagen som förbjuder skattefinansierade bolag och organisationer att bedriva konkurrerande verksamhet, Bilförmån beskattas som kapitalinkomst och anskaffningsvärdet avgör förmånsvärdet, Inför full avdragsrätt vid representation (ej starksprit), En momssats på turistnäringen i stället för tre, Ej moms på tjänster och hantverk till privatpersoner, Familjemedlem beskattas lika som anställd, Beskatta hyresersättning som kapitalinkomst, Kompetens i stället för turordning vid arbetsbrist, Sjuklön betalas av arbetsgivaren , Rehabilitering ska belasta arbetsgivaren. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att genomföra dessa 13 punkter för ett bättre näringsklimat?
ip · GO1075 · 2000-10-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:75 av () till näringsminister om statliga företag och ägarkompetens Flera av de bolag till vilka svenska staten helt eller delvis är ägare befinner sig nu i ett omvälvande skede. Bl.a. gäller detta , och , tidigare Nordbanken. , till ägt av staten, expanderar nu snabbt utomlands, för att bli en europeisk storspelare. För att uppnå detta har stora utlandsförvärv gjorts, bl.a. i , , och . När de nu aktuella förvärven är klara kommer två tredjedelar av anställda att arbeta utanför gränser. , där staten har ökat sitt ägande från 7,7 till 9,, försöker, i en tämligen offensiv aktion, köpa Londonbörsen. Svenska staten äger 25,av (), som är ett ägarbolag i och finansiella koncern och som tillhandahåller finansiella produkter och tjänster. I koncernen ingår Nordbanken, , Unibank, Tryg-Baltica, , , och . Ägande ställer krav och det statliga ägandet innebär krav på den statliga ägarfunktionen. För att vara en bra ägare måste man ha en strategi för sitt ägande och för bolagets verksamhet och framtid. När det helstatliga äger stora delar av och elförsörjning ställer det krav på att dels tillsätta styrelse med rätt kompetens, dels själv ha en strategi för utvecklingen. Bolag behöver kompetenta och intresserade ägare som kan tillsätta skickliga styrelser, ställa rimliga avkastningskrav och formulera rätt strategier för framtiden. Bolag med ointresserade eller inkompetenta ägare får svårare att klara förändringar och utmaningar, vilket inte minst visades i Nordbanken under bankkrisen. Regeringen står därför vid ett vägskäl. Man måste bygga upp sin ägarkompetens eller avveckla sitt ägande. Jag anser att man ska avveckla det statliga ägandet, då erfarenheterna visar att staten inte är speciellt bra på att vare sig äga eller driva företag. Det är heller inte rimligt och önskvärt att svenska staten ska bygga upp ägarpolicy för exempelvis krafthantering i . Regeringen verkar själv tycka annorlunda. I regeringens skrivelse 1999/2000:120 Företag med statligt ägande menar regeringen att företag med statligt ägande står inför stora utmaningar som innebär både hot och möjligheter vilket "understryker ytterligare vikten av ett aktivt ägande". Jag tycker regeringen drar en märklig slutsats, eftersom de utmaningar som dagens näringsliv ställs inför inte löses genom statlig ägarinblandning i näringslivet. Med anledning av det ovan nämnda vill jag fråga: Vad avser näringsministern göra för att bolag som hel- eller delägs av staten ska få ett bättre och mer kompetent ägande?
ip · GO1076 · 2000-10-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:76 av () till statsrådet om näringsverksamhet Kommuner och landsting bedriver en omfattande näringsverksamhet. Den sker både i traditionell förvaltningsform och i ett stort antal kommunala bolag. i vet konkret vad näringsverksamhet innebär. Hans bageri och kafé konkurrerar med kommunens arbetsmarknadsenhet som driver flera kaféer. Men kommunens bullar är billigare. På de bullarna slipper kunden nämligen betala moms. "Det kan inte vara meningen att kommunerna ska gå in i bransch efter bransch och snedvrida konkurrensen med skattepengar. Men det är lättare att ta ner månen än att få kommun att ändra sig" säger han. näringsverksamhet hotar småföretagen. Riktiga jobb och småföretag slås ut av skattesubventionerad verksamhet. Det finns en lång rad exempel på näringsverksamhet som bedrivs i bolag eller förvaltningsform med kraftiga skattesubventioner. Det tvingar de privata småföretagen att konkurrera med verksamheter som bedrivs på helt andra ekonomiska villkor. Småföretagarna tvingas att med sina egna skattepengar betala den konkurrerande kommunala verksamheten. näringsverksamhet innebär ett stort risktagande för skattebetalarna. En betydande del av den kommunala närings- och bolagsverksamheten finns inom energi- och bostadsområdet. Det är områden som har varit starkt reglerade och det kommunala risktagandet har därför varit mycket litet. är riskerna betydande, vilket vi sett många exempel på. Kommunala bolag och näringsverksamhet leder till att resurser tas från den kommunala kärnverksamheten. När kommuner driver videouthyrning, solarieverksamhet, kaféer, resebyrå och åkerier, med hjälp av skattepengar, innebär det att pengar tas som annars kunde gått till skola, vård och omsorg eller minskat skatten för medborgarna. Kommunala bolag är ett växande demokratiproblem. Medborgarna saknar fullgod insyn och möjlighet att laglighetspröva en femtedel av den verksamhet som garanteras av deras egna pengar. Alltför ofta söker kommunerna genom bolagsbildningar att kringgå kommunallagens restriktioner och ge sig ut på en marknad där de inte hör hemma. Det finns en lång rad åtgärder som behöver vidtas för att avveckla de problem som näringsverksamhet medför. Kommunallagens regler behöver skärpas. Möjlighet att laglighetspröva beslut i kommunala bolag behöver införas. Konkurrenslagen behöver utvidgas och skärpas. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att problemen med näringsverksamhet avskaffas?
ip · GO1077 · 2000-10-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:77 av () till socialminister om telefonjour för människor i kris Många omtalar att alltfler människor befinner sig i psykisk nöd eller är närstående till människor med dessa problem. Samtliga befintliga telefonjourer beskriver utifrån sina erfarenheter samma sak, nämligen att behovet av samtal som handlar om djupgående psykisk problematik ökar kraftigt. I bl.a. tidningen uppges det att startar ett callcenterföretag i nöd AB en telefonjour i , dit människor i kris kan ringa för . Stöd i nöd AB ägs till av Länsförsäkringsbolaget. Stöd i nöd är ett nystartat företag som bygger sin verksamhet utifrån en affärsidé och med anställda som utbildas via länsarbetsnämnden. Det är oklart vilken kompetens och erfarenhet de ansvariga har. Människor med svår psykisk ohälsa som tillhör de mest utsatta, också ekonomiskt, riskerar nu att få ytterligare ekonomiska problem. Två eller tre samtal till Stöd i nöd AB under en månad kan utan vidare kosta upp emot . När samhället inte klarar av att möta de behov som finns kliver marknadsaktörer in för att tjäna pengar på utsatta och lidande människor. En naturlig fråga blir hur detta företag kommer att agera när vederbörande som behöver hjälp kan betala sin räkning eller hamnar i skuld. ser utvecklingen inom detta område som tecken på allvarliga brister och ytterligare steg mot privatisering av samhällstjänster. Sju av de största intresseorganisationerna inom detta område, däribland RSMH, SPES, Ananke m.fl. har bildat ett nätverk för att försöka bidra till att möta människors behov av stöd, samtalskontakt och vägledning. De vill starta en nationell hjälptelefon som bemannas av professionella medarbetare som också kan slussa den uppringande vidare till offentlig vård eller till ett lokalt nätverk av frivilligmedarbetare. Den nationella hjälptelefonen skulle för den uppringande inte kosta mer än ett vanligt lokalsamtal. Förebilden för projektet är den norska Hjelpetelefonen. De sju intresseorganisationerna som står bakom det svenska projektet har en lång erfarenhet av arbete med psykisk ohälsa och hög kompetens vad gäller de krav som ställs på en telefonjour av det här slaget. Dessa organisationer har dessutom ett rikstäckande nätverk samt stöd från och en god relation till den psykiatriska professionen. En nationell telefonlinje som organiseras och drivs med full politisk insyn från samhället skulle enligt en sådan här modell kosta med en bemanning dygnet runt. Det motsvarar 0,av det årliga samhällsstödet till psykiskt funktionshindrade. Jag vill fråga socialministern: 1.Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att motverka att företag liknande Stöd i nöd AB uppstår? 2.Vad avser regeringen att ta för initiativ för att få till stånd en nationell hjälptelefon finansierad av offentliga medel?
ip · GO1078 · 2000-10-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:78 av () till statsrådet om kommuns länstillhörighet I samband med val anordnades i en folkomröstning. Vad medborgarna hade att ta ställning till var vilket län borde tillhöra . Resultatet av folkomröstningen blev att 57,av de röstande valde alternativet län och 39,alternativet . Med hänvisning till folkomröstningsresultatet beslutade ett enigt att inge en framställan till regeringen att överförs till län. Denna framställan överlämnades av regeringen till Kammarkollegiet. Kollegiet inhämtade remissyttranden från i , i län, i och i län. Efter att beaktat dessa uppdrog kollegiet åt att utreda förutsättningarna för ett byte av landsting för . Utredningen skulle beakta om ett sådant byte skulle innebära hinder att även ändra länsindelningen. Sammanfattningsvis kan man säga att kommunförbundet inte såg några avgörande hinder för ett länsbyte för . har slutligen Kammarkollegiet kommit med sitt yttrande i frågan. Kollegiet har gjort bedömningen att en överföring av från till läns landsting innebär fördelar ur näringsgeografisk synvinkel. ingår redan i lokala arbetsmarknad. Även med avseende på andra näringsgeografiska faktorer är sambandet med starkt. En förändring skulle inte medföra några påtagliga ekonomiska konsekvenser för den enskilde kommunmedborgarens ekonomi. En majoritet av befolkningen förordar län framför . Vidare önskar genom sitt fullmäktige att en ändring sker. De näringspolitiska faktorerna samt befolkningens och kommunens önskan att byta län talar, enligt Kammarkollegiet, således för en ändring av läns- och landstingsgränsen för den del av som utgörs av . Regeringen har tidigare skjutit på sitt ställningstagande i frågan med hänvisning till Kammarkollegiets utredning. har kommuns medborgare sagt sitt, alla partier har sagt sitt, har sagt sitt, Kammarkollegiet har sagt sitt. Alla dessa har gjort bedömningen att bör tillhöra län. är det således upp till regeringen att fatta ett beslut. har särskilt framhållit att det är av stor vikt att regeringen kommer till ett avgörande om kommunens framställan om länsbyte. En tidsfördröjning innebär uppenbara svårigheter i kommunens planering, dels inom kommunen och dels när det gäller andra offentliga myndigheter. Mina frågor till statsrådet är således: Avser statsrådet att tillmötesgå medborgarna och kommunfullmäktige i i deras önskan att övergå från att tillhöra till att tillhöra län? Avser statsrådet att, i enlighet med kommuns önskemål, skyndsamt bereda frågan så att länsbytet kan ske ?
ip · GO1080 · 2000-10-30 00:00:00 — Interpellation 2000/01:80 av () till statsrådet om upphandlingens betydelse för byggkostnader De höga byggkostnaderna innebär ett allt större hinder för ny- och ombyggnation. har därför begärt en konsekvensutredning om sänkt byggmoms. En annan åtgärd är att se olika möjligheter till upphandling. Vid ett seminarium byggföretaget anordnat kom bl.a. frågan upp om möjligheter att sänka byggkostnader genom storuppköp från t.ex. eller . Exempelvis är kakel och vitvaror mycket billigare att upphandla från ett annat land. Byggkostnadsdelegationens betänkande (SOU 2000:44) konstaterar att t.ex. Internethandeln kommer att förskjuta marknadsmakten från säljarna till köparna på alla marknader och att byggsektorn kommer att uppleva ett mycket stort omvandlingstryck . Detta gäller dels fastighetsägarens/byggherrens sätt att upphandla entreprenader dels hur aktörer i värdekedjan upphandlar av varandra. Flera informella hinder såsom traditioner, brist på information m.m. är en stor nackdel och drabbar ytterst kunden. En kombination av upphandling av tjänster, produkter och lösningar påverkar kvalitetsbestämningen av materialet positivt. Experimentet Bo Klok i samverkan med och har lyckats sänka byggkostnaderna. De boendes betalningsvilja har satts i fokus. använde sin egen inköpsorganisation. Materialen tillhandahölls entreprenörerna på byggarbetsplatsen. Genom detta såg man sig lättare kunna diskutera produktutveckling med tillverkaren. Det är viktigt att uppmärksamma konsumenter och entreprenörer på de möjligheter som finns. Regeringen föreslår i proposition 2000/01:26 Bostadsförsörjningsfrågor att får i uppgift att inrätta ett byggkostnadsforum i syfte att "främja konkurrens, prispress och ekologiskt nytänkande". Jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet : 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att synliggöra och eliminera informella hinder för utländsk konkurrens? 2.Vilka åtgärder avser statsrådet att i övrigt vidta för att öka konkurrensen och sänka byggkostnaderna?
ip · GO1081 · 2000-10-31 00:00:00 — Interpellation 2000/01:81 av () till statsrådet om kommunikationer och bostäder i är enda riktiga storstad och en av de viktigaste ekonomiska drivkrafterna i svensk ekonomi. Det är viktigt att vi politiker inser värdet av en frisk och dynamisk storstadsregion som kan hjälpa till och bära upp andra delar av landet. får man höra om hur illa ställt det är med tillgången på bostäder i . Lika vanligt är det att höra om hur kommunikationerna till, i och kring fallerar. Trots regionens uppenbara bostads- och kommunikationsproblem gör regeringen mycket lite för att förbättra situationen. Hur länge ska kunna behålla en tätposition i världen såsom en entrepenörs- och kunskapsstad? Svaret kan ligga i hur väl vi politiker möter behovet av kommunikationer och bostäder. Av statens investeringar i järnvägar går till . Än värre är det att av statens investeringar i det nationella vägnätet går till . Detta måste uppfattas som ett missförhållande om man ser till befolkningsstorlek och behov av kommunikationer. Somliga har hävdat att behöver kylas ned för att regionen på så sätt skulle tvingas dela med sig till andra delar av landet. Resultatet av en sådan politik kan lika gärna leda till att sysselsättningsmöjligheter flyttar till andra länder. Kanske är det så att konkurrerar med , , och inte med , och . Min fråga till storstadsminister är: Vad avser att göra för att ska kunna fortsätta att växa och vara en tillgång för hela landet?
ip · GO10101 · 2000-11-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:101 av de () till finansminister om skattetryck och välfärd Enligt Revenue Statistics har det högsta skattetrycket av 29 medlemsländer. I en färsk doktorsavhandling med titeln visar att det finns ett samband mellan skattetryck och ekonomisk tillväxt. I avhandlingen visas att högre skatt betyder svagare ekonomisk tillväxt. har räknat ut att om skattetrycket stiger med en procentenhet blir följden att den årliga BNP-ökningen minskas . I den politiska debatten hävdas ofta att en bra välfärd kräver höga skatter. Det hävdas att medborgarna är beredda att betala höga skatter om de för dessa får en allt bättre välfärd. Vi är alla överens om att välfärden i har stora brister. Det har tydliggjorts genom reportage från "den svenska verkligheten" i skolor, på daghem, på sjukhus och på ålderdomshem. Vi tycks vara överens om att har ett mycket högt skattetryck @ det högsta i hela världen. Det skulle vara mycket intressant att få ta del av regeringens och därmed socialdemokratins synpunkter i dessa frågor. Moderat politik känner jag till och jag hoppas nu att jag, utan att finansministern tar tid och utrymme för recensioner av och kommentarer kring denna, i stället får veta hur socialdemokraterna motiverar sin egen skatte- och välfärdspolitik. Mina frågor till finansministern är: 1.Avser regeringen att föreslå höjningar av skattetrycket för att därmed åstadkomma ökad välfärd? 2.Om svaret på fråga 1 är nej: Avser regeringen föreslå åtgärder som inte ökar kostnaderna och därmed skatteuttaget för att öka välfärden? 3.Avser regeringen att föreslå särskilda åtgärder för att bringa bättre överensstämmelse mellan det höga svenska skattetrycket och den svenska välfärden? 4.Avser regeringen att föreslå särskilda skattehöjningar eller andra särskilda åtgärder för att kompensera statsbudgeteffekterna av den inkomstskatt som i flera steg föreslås sänkas samt de förändringar vad avser förmögenhetsskatt som föreslås?
ip · GO10103 · 2000-11-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:103 av () till finansminister om inkomstskatt Regeringen skriver i budgetpropositionen att strategin för inkomstskattepolitiken är att medborgarna ska kompenseras för egenavgifterna och att andelen inkomsttagare som ska betala statlig inkomstskatt ska vara . Som strategi betraktad är detta en mycket blygsam målsättning. Den innebär inget avgörande steg i riktning mot ett ökat inflytande över de ekonomiska vardagsbesluten för medborgarna. Vidare innebär denna strategi att regeringen ytterligare fjärmar sig från den politik som andra viktiga europeiska länder slagit in på. möjligheter att klara nästa lågkonjunktur med regeringens nuvarande skattestrategi blir sämre än om både skatter och utgifter reduceras . När konjunkturnedgången kommer leder det till att skatteintäkter snabbt minskar, medan utgifter för det allmänna ligger kvar och sannolikt ökar. En politik som gör samhällsekonomin robust, innebär därför att regeringen redan nu bör ändra sin skatte- och utgiftsstrategi. I samband med att den s.k. värnskatten infördes aviserades att den extra statliga inkomstskatten senare skulle avvecklas. Resultatet av detta blev att skattesatsen återfördes till för en del inkomsttagare. Vissa får emellertid fortsättningsvis betala i statlig inkomstskatt. För den inkomsttagare som betalar statlig inkomstskatt, vilket är av dem som arbetar heltid, blir sambandet mellan den höga skatten och förmåner i socialförsäkringssystemen allt lösare. De unga människor som skaffat sig en längre akademisk utbildning, och som därför har en lön som gör att de ska betala statlig inkomstskatt, kommer att upptäcka att de i samband med föräldraledighet får betydligt lägre inkomster. På samma sätt blir det för dem som drabbas av sjukdom. Denna situation kan leda till flera problem. En viss del av den lättrörliga arbetskraften väljer att flytta utomlands. Andra anser sig tvungna att köpa privata försäkringar som täcker inkomstbortfallet. Det blir naturligtvis svårt att legitimera de höga inkomstskatterna, när stora grupper heltidsarbetande upplever att de trots extra skattepålagor anser sig behöva komplettera med andra försäkringslösningar. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att anpassa nivåerna på de svenska inkomstskatterna till en nivå, som gör det attraktivt för heltidsarbetande medborgare att utbilda sig och arbeta i ? 2.Vilka åtgärder avser finansministern vidta på skatteområdet för att minska den offentliga ekonomins känslighet för konjunktursvängningar? 3.Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att öka förmånsrelatering av socialförsäkringssystemen?