ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO1096 · 2000-11-07 00:00:00 — Interpellation 2000/01:96 av () till statsrådet om EU bygger murarna allt högre mot omvärlden för att stänga ute människor på flykt undan förföljelse och tortyr. Den första byggstenen i muren runt "Fästning " utgörs av visumkrav. I har beslutats om gemensamt visumkrav mot 128 länder. Bland dessa återfinns i stort sett samtliga länder varifrån flyktingar kommer. I förening med s.k. transportöransvar, som innebär att flygbolag och andra transportföretag ofta döms till skyhöga bötesstraff om de tagit med passagerare utan erforderliga och äkta resehandlingar, innebär visumkravet att skyddet för flyktingar i den internationella rätten effektivt kortsluts. Personalen hos flygbolag tvingas hindra också dem som har flyktingskäl att lämna sitt hemland. Det betyder i praktiken att myndighetsutövning som kan gälla frågor om liv eller död lämnas över till privata rättssubjekt som har vinstmaximering som grundläggande verksamhetsmål. Immigrationstjänstemän utplaceras vid EU-ländernas ambassader och konsulat för att biträda flygbolagens personal med äkthetskontroller av resehandlingar. Rådet antog en gemensam åtgärd om detta. Av en genomgång av de handböcker som dessa tjänstemän använder, liksom av regeringsrapporter om deras aktiviteter, framgår att det i dessa handböcker respektive rapporter inte finns några resonemang om skydd för flyktingar eller mänskliga rättigheter över huvud taget. Det har visat sig att tillämpningen av s.k. transportöransvar också leder till diskriminering av passagerare med mörk hudfärg. En annan effekt är att jordmånen för flyktingsmugglarna görs mer lukrativ och att dessa avkräver flyktingarna allt högre summor. I ett frågesvar till undertecknad sade statsrådet att det är betydelsefullt att även flygbolag och andra transportföretag tar ett ansvar i arbetet att motverka illegal immigration och att reglerna om transportöransvar spelar en viktig roll i detta sammanhang. Statsrådet tillade att transportöransvaret inte får utformas på ett sätt som strider mot våra åtaganden att ge skydd åt flyktingar. har lagt fram ett förslag till direktiv om transportöransvar som om det genomförs kommer att tvinga ännu fler asylsökande människor att anlita skrupelfria människosmugglare. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : 1.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att klargöra att den med uttrycket "illegal immigration" endast syftar på immigration som kan föranleda straffansvar enligt utlänningslagen? 2.Avser den att motsätta sig att det franska förslaget om transportöransvar genomförs? 3.Avser regeringen att lägga fram ändringsförslag till det franska direktivförslaget för att direktivet inte ska strida mot och de övriga EU-ländernas internationella åtaganden om skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande? 4.Om svaret på fråga 3 är ja, avser regeringen att samråda med om utformningen av de svenska ändringsförslagen?
ip · GO1097 · 2000-11-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:97 av () till kulturminister om verksamheten vid Lunds universitets historiska museum Kulturministern har vid upprepade tillfällen besvarat olika frågor om verksamheten vid Lunds universitets historiska museum, senast i samband med en skriftlig fråga från mig . Trots dessa svar kvarstår en stor osäkerhet vad gäller den framtida verksamheten vid Lunds universitets historiska museum. Händelseutvecklingen förstärker denna osäkerhet. T.ex. säger ställföreträdande prefekt vid , professor , om situationen för museet: "Detta är vår ödesstund". Det som riskerar att ske är att museet förlorar alla nya fornfynd, och alla gamla som inte fyndfördelats, till och . Lastbilslass med historiska skånska fynd ska alltså skeppas till , trots tidigare riksdagsbeslut att arkeologiska fynd ska förvaras nära fyndplatsen och inte centraliserat samlas i . På lastbilsflaken kommer bl.a. takstolen till gamla kyrka och vattenhjul från att ligga. Detta är alltså vad som väntar om den hårdbantade organisationen i inte fyller krav. En faktor som ytterligare komplicerar denna fråga, och som otydliggör det politiska ansvaret, är att Lunds universitets historiska museum ytterst lyder under medan faller under . Det kostar naturligtvis pengar för i att överta ansvaret för de skånska fynden, med största sannolikhet kostar det t.o.m. mer än vad som fattas för i . Att stillatigande se på när verksamheten läggs ned vid Lunds universitets historiska museum med hänvisning till att det är två olika kassor är inte att ta politiskt ansvar. Museiverksamhet ingår inte i universitetens kärnverksamhet, men trots detta planerar universitetsledningen i att tillsätta en övergripande utredning om framtiden för samtliga museer i regi. En sådan utredning kommer att ta tid och kommer historiska museet troligen att nedrustas och avfolkas. För att verksamheten inte sakta men säkert ska tyna bort behövs alltså konkreta handlingar. En sådan lösning skulle kunna vara att, som i fallet med i , skapa en samfinansiering mellan departementen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturministern följande: 1.Är kulturministern beredd att medverka till att tillsammans med och utreder huvudmannaskapet för Lunds universitets historiska museum i syfte att bibehålla museiverksamheten, med bevarad fyndfördelning, i ? 2.Är kulturministern beredd att denna utredning arbetar skapa en samfinansiering mellan , och för att upprätthålla verksamheten vid Lunds universitets historiska museum?
ip · GO1098 · 2000-11-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:98 av () till kulturminister om taltidningstjänster via Internet På många håll i världen distribueras taltidningar åt synskadade via Internet. Ett talsyntesprogram omvandlar tidningstexten till tal. Eftersom ingen uppläsning därmed behövs, är systemet billigt. Låga kostnader möjliggör en mångfald av tidningar åt de synskadade att ta del av. Dessutom pekar trenden på att kostnaderna för Internettjänster blir allt lägre, och inte minst utvecklas tekniken snabbt, bl.a. med försök på talstyrd browser. beställde en utredning som hade till uppgift att förorda en ny distributionsform för taltidningar. Utredningsuppdraget gick till . Hos kom man fram till att Internet var omodernt. I stället förordade man den fem gånger så dyra utsändningen via DAB-radio. DAB-tekniken kräver särskilda mottagare och att nyheterna manuellt läses in. Blott inläsningen beräknas kosta . Trots fördyringarna förespråkar , som av en händelse ägs av ! Med taltidningstjänster via DAB-radio skulle äntligen få några användare till sitt starkt kritiserade DAB-projekt. De pengar som behövs för att utveckla taltidningsmottagare för DAB skulle sannolikt räcka till såväl PC som talsyntesprogram för de nära 10000 synskadade som har taltidning. Internet är inte en fluga som kanske blåser förbi. Mångfalden av utvecklare gör Internet överlägset andra distributionsformer, vad beträffar såväl funktion som kostnadseffektivitet. Att nätet skapar möjligheter för människor med funktionshinder råder det inget tvivel om. Därför är det beklagligt att hänsyn till verkar väga tyngre än möjligheten att kostnadseffektivt erbjuda taltidningstjänster via Internet. Det är de synskadade som ska erbjudas stöd, inte bolaget . Vilka åtgärder avser kulturministern vidta för att resurserna för taltidningstjänster används för att i första hand gagna de synskadade?
ip · GO1099 · 2000-11-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:99 av de () till näringsminister om väg 73 För att en region eller en kommun ska bli attraktiv för både enskilda medborgare och företag krävs en väl fungerande infrastruktur. I infrastrukturen är vägar av väsentlig betydelse. För hela fortsatta utveckling är en fortsatt utbyggnad av väg 73 av stor betydelse. I finns en av viktigaste hamnar med färjetrafik till bl.a. och . Detta innebär bl.a. stora trafikmängder på . Stor andel av trafiken är dessutom tunga transporter. Väg 73 är inte bara hårt belastad. Den är tyvärr också mycket olycksdrabbad. Sträckan Fors@Nynäshamn, som är smal och krokig med flera farliga korsningar, behöver byggas ut till en fyrfilig väg. Berörda kommuner, och , är överens om sträckningen och det enda som saknas nu för att förverkliga vägen är pengar. I vägplan, som gäller , finns dock inte väg 73 med. Näringsministern har i samband med en uppvaktning från bl.a. uttalat följande: "Jag kommer att lämna förslag till regeringen som handlar om hela trafiken i . Min förhoppning och ambition är att väg 73 ges hög prioritet." Detta uttalande har av naturliga skäl tolkats mycket positivt i . Man kan dock fråga sig vad dessa uttalanden egentligen står för. 1.Vilka konkreta åtgärder avser regeringen vidta för att väg 73 ska kunna byggas ut på sträckan Fors@Nynäshamn ? 2.Hur avser regeringen finansiera utbyggnaden av väg 73?
ip · GO10156 · 2000-12-01 00:00:00 — Interpellation 2000/01:156 av () till utbildningsminister om kompetens inom läraryrket De högre utbildningarna i genomgår en mycket kraftig expansion. På universitet och högskolor arbetas hårt för att ta emot alltfler studenter som en hög kvalitetsnivå i undervisningen ska vidmakthållas. För att klara detta uppdrag är lärarpersonalen mycket viktig. Oroande signaler kommer från flera håll. Exempelvis från SULF, , som gör bedömningen att av dagens lärare kommer att lämna sina tjänster inom 10@15 år. Med anledning av ovanstående frågar jag: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att universitet och högskolor inte kommer att lida brist på kompetent lärarpersonal ?
ip · GO10157 · 2000-12-01 00:00:00 — Interpellation 2000/01:157 av () till utbildningsminister om kvalitetssäkring av den högre utbildningen Universiteten och högskolorna i har ont om resurser. Detta visar sig inte minst med att alltfler studenter får allt färre undervisningstimmar. På många håll är det så lite som lärarledd tid . anser att högskolan ska byggas ut och hålla hög kvalitet. Vi vill därför se en välplanerad utbyggnad i jämn och hög takt, där utbyggnaden av grundutbildning och forskning går hand i hand. Den snabba utbyggnaden är knappast förenlig med bristen på välutbildade lärare, om kvaliteten ska höjas. En kvalitetshöjning är nödvändig, särskilt inom ämnesområdena humaniora och samhällsvetenskap. Vad ämnar ministern att göra för att kvalitetssäkra högskoleutbildningen?
ip · GO10158 · 2000-12-01 00:00:00 — Interpellation 2000/01:158 av () till utbildningsminister om utbildningsvägar för praktiska yrken Den tekniska utvecklingen tillsammans med regeringens alltför ensidiga satsning på teoretiska utbildningar har inneburit att det uppstått brist på yrkesutbildad arbetskraft inom praktiska yrken. går endast av ungdomarna vidare från gymnasiet till universitet. Alla de gymnasister som har en mer praktisk begåvning stoppas effektivt från vidare utveckling av regeringens ovilja att skapa en högre yrkesutbildning. Vi kristdemokrater har arbetat för att uppvärdera den praktiska kunskapens betydelse och att starta en yrkeshögskola för att möta de behov som finns. Vad avser ministern att göra för att skapa en rak utbildningsväg för de som vill lära sig ett praktiskt yrke?
ip · GO10159 · 2000-12-01 00:00:00 — Interpellation 2000/01:159 av () till utbildningsminister om praktiska moment i riskerar vi ha en allt större brist på människor med teknisk högskoleutbildning. Forskning visar att barn som praktiskt får arbeta med teknik senare i livet blir mer intresserade av det teoretiska. Vi kristdemokrater anser att alla barn bör få såväl teoretiska som praktiska färdigheter i skolan för att kunna klara av livet som vuxen. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att öka inslagen med praktiska tekniska moment på ?
ip · GO10160 · 2000-12-01 00:00:00 — Interpellation 2000/01:160 av () till utbildningsminister om högskoleutbildning Av den lämnade utredningen styrning (SOU 2000:82) framgår att resurserna för den grundläggande högskoleutbildningen är otillräckliga. Detta gäller särskilt inom områdena humaniora och samhällsvetenskap. "Grundbulten" som presenterades visade att 8@10 lärarledda undervisningstimmar utgör gränsen för att god kvalitet ska kunna vidmakthållas under grundutbildningen. Det är uppenbarligen inte något som regeringen bryr sig om längre. Från flera av landets lärosäten kommer signaler om att vissa grupper av studerande endast får lärarledd undervisning . Kontakten mellan läraren och den enskilda studenten är så liten att den hamnat på en kritisk nivå. Enligt grund- respektive gymnasieskolans timplaner äger den enskilde eleven rätt till ett antal undervisningstimmar. Eleverna vet vad de kan förvänta sig. Det är en kvalitetssäkring. Men för studerande vid högskolor finns inte motsvarande garanti. Därför är det nu dags att uppmärksamma undervisningen för studerande vid universitet och högskolor. De har rätt till en kvalitativ hög nivå på utbildningen och det förutsätter lärarledd undervisning. Med anledning av ovanstående frågar jag utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att lärarledd undervisning ges i tillräcklig omfattning vid universitet och högskolor?
ip · GO10161 · 2000-12-01 00:00:00 — Interpellation 2000/01:161 av () till statsrådet om friskolor för vuxenutbildning Jag väntar med spänning på den proposition om vuxenutbildning som Regeringen aviserat till januari månad . Ändå vill jag redan nu få vetskap om skolministerns inställning till friskolor för vuxenutbildning. I slutbetänkande, Kunskapsbygget, beskrivs de positiva erfarenheter som erövrats genom att vuxenutbildning bedrivits av olika utbildningsanordnare. Våra friskolor på grundskole- och gymnasieskolenivå har visats vara positiva som komplement till den kommunala skolan. Det är rimligt att en fristående skola som komplement till komvux skulle vara värdefullt. Allt för att gynna den mångfald som är grunden för valfrihet. Hur ställer sig skolministern till att det startas friskolor för vuxenutbildning, motsvarande komvux, med godkännande från på motsvarande sätt som gäller för våra nuvarande friskolor?
ip · GO10164 · 2000-12-04 00:00:00 — Interpellation 2000/01:164 av () till utbildningsminister om högskoleprovet och etnisk bakgrund Till det senaste högskoleprovet var ca 43000 personer anmälda. Det är en minskning i förhållande till förra höstens prov med , redovisar (Studieinformation nr 3, 2000). Högskoleprovet har funnits men fick en ökad betydelse 1991 då nya regler för antagning till universitets- och högskolestudier trädde i kraft. har antalet provdeltagare varit 130000@145000 , fördelat med två femtedelar och tre femtedelar . Högskoleprovet består numera av fem olika delprov som mäter olika slag av färdigheter: @ engelsk läsförståelse, ORD @ ordförståelse, NOG @ logisk resonemangsförmåga baserad på matematiska uppgifter, LÄS @ läsförståelse samt DTK @ tolkning av diagram, tabeller och kartor. ingick även AO @ allmänorientering. finns endast begränsad kunskap om hur högskoleprovet utnyttjas av olika etniska grupper liksom om deras resultat på provet. Några uppgifter om etnisk bakgrund samlas inte in i samband med provtagningen. Ett undantag är ett uppdrag av där ett forskningsprojekt på detta tema pågår vid , didaktik, med beräknad avrapportering . Frågeställningar som belyses är i vilken utsträckning högskoleprovet utnyttjas som en väg in i högskolan av olika etniska grupper, vilka etniska skillnader som finns för dem som upprepar provet och vilka skillnader som kan ses i provresultat mellan olika etniska och språkliga grupper m.m. Analysen sker utifrån registerdata för alla födda och 1979 och redovisning görs preliminärt för följande grupper: född i med en utländsk förälder, född i med två utländska föräldrar, invandrat och två svenska föräldrar samt invandrat och minst en utländsk förälder. De resultat som uppnåtts på provet tyder på att skillnader i kulturell bakgrund kan ha viss inverkan på hur man klarar högskoleprovet. Det är emellertid inte de inriktade delproven i ordförståelse och läsförståelse som ger de största skillnaderna utan de mer matematiskt inriktade delproven. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att utvärdera högskoleprovets konstruktion i förhållande till grupper med olika etnisk bakgrund? Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet vidta för att studera kopplingen mellan invandrargruppens utnyttjande av högskoleprovet och antagningen till utbildningen?
ip · GO10168 · 2000-12-05 00:00:00 — Interpellation 2000/01:168 av () till finansminister om finansieringen av äldreomsorgen Alltfler äldre ska tas om hand av alltfler yngre. "Det låga barnafödandet är vårt största samhällsproblem", sade statsministern i . "Om utvecklingen fortsätter är välfärden hotad. Vi står inför en framtida brist på arbetskraft som slår sönder ekonomin om inget görs" sade statsministern i samma artikel. Regeringen har därför tillsatt en krisgrupp för att undersöka varför det föds så få barn. börjar pensionärsgrupperna komma upp och behovet av vård och omsorg ökar. Antalet äldre ökar sedan alltmer för att omkring 2020 vara betydande. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att klara finansieringen av äldreomsorgen på kort och på lång sikt om det inte föds fler barn?
ip · GO10169 · 2000-12-05 00:00:00 — Interpellation 2000/01:169 av () till justitieminister om politiska partier och möteslokaler Länsrätten i beslut att det var rätt av att neka ett i allmänna och fria val invalt parti, , att hyra möteslokal, innebär att åsikts- och yttrandefrihet inte fullt ut råder i . Om länsrättens beslut är i enlighet med lagstiftningen, bör denna i aktuell del ändras då FN:s artiklar om grundläggande fri- och rättigheter innebär rätt för envar att agera och bilda opinion för sin åsikt. Dessutom innebär beslutet, om det är korrekt, att lagstiftarna inte anser människor kompetenta att avgöra bärigheten i politiska budskap. Undertecknad förutsätter att det i en demokrati inte är "accepterade" partiers sak att avgöra vilka övriga partier som ska tillåtas hyra lokaler för mötesverksamhet. Vilka förändringar är justitieministern beredd vidta i syfte att ge politiska partier rätt att hyra möteslokaler?
ip · GO10170 · 2000-12-07 00:00:00 — Interpellation 2000/01:170 av () till näringsminister om åkeriernas konkurrensvillkor beslutade om stöd till svenska passagerarfärjor. Beslutet innebar också följande: "Regeringen bör möjligt återkomma till med förslag om hur åtgärderna skall utformas." Beslutet baseras på att , med stöd av EU, infört subventioner till passagerarfärjor fr.o.m. . Att EU, som ska verka för en fri och lika konkurrens mellan unionens medlemsstater, accepterar nämnda subventioner är ytterst förvånansvärt. Riksdagsbeslutet riskerar dessutom starta en subventionskarusell, vars konsekvenser kan bli förödande. Regeringen har nämligen betonat att svensk sjöfartsnäring ska ha likvärdiga konkurrensvillkor. Detta borde innebära att andra inhemska transportslag ska kunna agera på samma villkor. Svensk åkerinäring har länge haft stora problem med utländsk konkurrens, både innan- och utanför EU. Förmodligen har nämnda bransch ett större antal anställda än sjöfartsnäringen. Vilka åtgärder är näringsministern beredd vidta i syfte att skapa likvärdiga konkurrensvillkor även för svensk åkerinäring?
ip · GO10171 · 2000-12-06 00:00:00 — Interpellation 2000/01:171 av () till socialminister om funktionshindrade i öststatsländerna I och övriga omhändertar staten barn med funktionshinder. Även barn som är utvecklingsstörda omhändertas och skickas till institutioner där det stora flertalet därefter stannar livet ut. I många fall är situationen katastrofal. Byggnaderna är gamla och slitna eftersom det saknas ekonomiska resurser för underhåll och reparationer. Institutionerna har mångdubbelt fler intagna än de är byggda för från början. På en institution bor det t.ex. 80 funktionshindrade med 3 anställda i ett hus som är avsett för 12 personer. Det finns inga fönsterrutor i fönstren och inget rinnande vatten. De sanitära förhållandena är således vedervärdiga och personalen inriktar sitt arbete på enbart "förvaring". Förhållandena vid dessa gamla institutioner strider således mot alla överenskommelser om grundläggande mänskliga rättigheter. Många av de länder, där dessa förhållanden råder, ansöker nu om inträde i EU. I detta sammanhang har EU möjlighet att uppmärksamma de funktionshindrades situation och därmed skapa bättre förhållanden för två miljoner funktionshindrade i öststatsländerna. har en unik möjlighet att som ordförandeland föreslå att EU i de kommande förhandlingarna kräver att dessa förhållanden ändras. "EU bör således kräva respekt för de mänskliga rättigheterna av alla de länder som söker inträde och därmed se till att situationen vid institutionerna för funktionshindrade granskas i de kommande förhandlingarna". Fattigdomen i dessa länder gör naturligtvis att EU-länderna också måste vara beredda att bistå med ekonomiskt stöd och kunskap. Precis som med programmet för kärnsäkerheten skulle EU kunna genomföra ett motsvarande program inom handikappområdet. har just avvecklat de sista platserna vid institutioner för utvecklingsstörda. Detta har skett framgångsrikt reformarbete. har unika erfarenheter på detta område och bör därför dela med sig av sina erfarenheter i samband med de förändringar som måste komma i . Med detta som bakgrund vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att mänskliga rättigheter respekteras för funktionshindrade i öststatsländerna? Ämnar ministern verka för att ett liknande program som gäller för kärnsäkerheten i EU också skapas inom handikappområdet?
ip · GO10172 · 2000-12-06 00:00:00 — Interpellation 2000/01:172 av () till kulturminister om har upplevt genomgripande förändringar både beträffande programinnehåll och organisation. Två nyhetsredaktioner föreslås bli sammanslagna till en och ett antal uppskattade program har försvunnit eller är på väg att försvinna @ Fråga , Nattöppet, Reportrarna, i maten. En stor del av programmen som tas bort är lokalt producerade och de verkar nu bli ersatta av storsatsningar i . Många av de nya satsningarna är snarlika de kommersiella bolagens program, s.k. dokusåpor och såpoperor. Beslutsordningen inom SVT har också uppenbart centraliserats, så att alla avgörande beslut om programutbud fattas i . Enligt dagens avtal ska av programmen produceras utanför . Avtalet stadgar också att SVT ska ha två självständiga nyhetsredaktioner. Frågan, som måste ställas, är om de förändringar som genomförs är förenliga med gällande avtal mellan staten och SVT. går nuvarande sändningstillstånd ut och nya förhandlingar ska genomföras. Risken är uppenbar att regering och riksdag kommer att ställas inför fullbordat faktum, när det är dags för nya förhandlingar. Därigenom minskar också medborgarnas möjlighet att göra sina röster hörda. En huvudanledning till existensen av ett Public service-bolag är att detta ska garantera regional spridning samt ett utbud av kultur- och samhällsprogram. Om denna målsättning tunnas ut är det svårt att motivera finansiering genom licenspengar eller skatter. Jag vill därför fråga om kulturministern avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att följer gällande avtal med staten.