ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10363 · 2000-04-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:363 av () till socialminister om vården av överviktiga människor sjukhus i och lades ned . Många människor som fick behandling för sin övervikt blev på det sättet ställda i en situation som de inte kan hantera. De resurser och kompetenser som fanns samlade på de här enheterna splittrades och patienterna känner sig övergivna och utlämnade. som detta sker läggs också överviktsenheter i landstingskommunal regi ned, t.ex. i , på grund av bristande resurser. På andra håll använder man överviktsenheten som ett dragspel när det fattas personal på andra håll. En distriktssköterska med ansvar för överviktsbehandling kan få gå in och täcka upp för andra när det fattas folk i distrikten. Det innebär att det inte blir kontinuitet i behandlingen av de överviktiga. Den som har en fysisk åkomma som leder till övervikt, t.ex. att sköldkörteln inte fungerar som den ska, kan få medicinsk behandling. Här finns resurser och människor får hjälp så långt det är möjligt. Många andra lider av ångest som i sin tur leder till överätning och viktuppgång. När ångesten kommer lindrar man plågan genom att äta. Sedan blir ångesten ännu större för att man åt och så är den negativa spiralen i gång. I det här fallet finns inte samma resurser. Man får en känsla av att socialministern anser att är man överviktig får man skylla sig själv och själv lösa sina problem. Det är sant att landstingen har huvudansvaret för hälso- och sjukvården men har socialministern förvissat sig om att man har resurser och kompetens att ta hand om de vårdbehövande när man lägger ned sin egen verksamhet. Övervikt är en sjukdom som i sig är besvärlig och med de risker som finns för allvarliga följdsjukdomar är det angeläget att staten tar sitt fulla ansvar för de människor som är drabbade, lika väl som man gör för alkoholskadade eller rökare. Det får inte bli som med psykädel där landstingen tvingades lägga ned vårdplatser innan kommunerna hunnit bygga upp alternativ verksamhet. Den reformen har tyvärr drabbat många människor som inte har kunnat göra sin röst hörd. Nedläggningen i och får inte ge samma effekter för överviktiga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att garantera de patienter som fick sin vård avbruten på grund av nedläggningen i och en god fortsatt vård? Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att ytterligare förstärka upplysning och utbildning av kost- och näringsfrågor bland både unga och äldre? Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att förstärka forskningen på det här området och också se till att forskningsrön kommer ut i allmän praktik ?
ip · GN10366 · 2000-04-20 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:366 av () till finansminister om strategi för skattepolitiken presenterade finansminister regeringens förslag till vårbudget. Det var en nådigt tjock lunta full av nya dyra utgifter, men oroväckande tunn vad gäller strukturreformer och i stort sett tom på idéer. Idéer saknas dock inte i . En begåvad befolkning och ett påhittigt näringsliv lägger grunden för den välgörande tillväxt som ger finansministern de godispåsar han kan pytsa ut via vårbudgeten. Men det är inte bara i näringslivet det finns idéer, utan också i politiken. I plenisalen presenterar oppositionen ständigt nya förslag på förbättringar för svensk ekonomi och för alla medborgare. Men finansministern lyssnar inte på det örat. Finansministern har t.o.m. bestämt sig för att avbryta skattesamtalen eftersom åsikterna mellan partierna skiljer sig för mycket åt. Man kunde då hoppas att han lyssnade på de kloka idéer som finns inom den egna regeringskretsen. För dessa finns. Statsråd efter statsråd har marscherat upp på förnyelsekampens barrikader för att slå ett slag för förändring. Men finansministern verkar inte lyssna på det örat heller. Därför vill jag ta tillfället i akt att påminna finansministern om vad hans regeringskolleger och vad han själv sagt och tyckt. Om marginalskatterna och värnskatten: "skall den nya 'värnskatten' på höga inkomster avskaffas." "() behöver en ny skattereform där både inkomst- och marginalskatterna ska vara konkurrenskraftiga gentemot omvärlden." Näringsminister till TT . Om kapital- och förmögenhetsskatterna: "De skatterna kommer att sänkas, det finns ingen annan väg. Vi ser just nu över kapital- och förmögenhetsskatterna i regeringen." Biträdande näringsminister i . har samtliga riksdagspartier, utom Socialdemokraterna, deklarerat att de vill slopa sambeskattningen av förmögenheter. Men finansminister passar i frågan: "(Socialdemokraterna) har inte satt ner foten. Vi vill få en diskussionen om det i våra arbetarekommuner tillsammans med kapitalbeskattningen, förmögenhets- och fastighetsbeskattningen". "Förmögenhetsskatten är stötande." Biträdande näringsminister i . Om beskattningen av personaloptioner: "(Jag) vill ändra på skattereglerna för personaloptioner så att fler företag inte bara ger några få i toppen bonus utan alla anställda omfattas av ett belöningssystem @@@ fler ska få personaloptioner. Det är en ny form av intyg för en anställd att man är en del av företaget, och vara delaktig i hur det växer." Biträdande näringsminister i FLT . Om att sänka skatterna på hushållsnära tjänster: "Jag skulle gärna se att vi hittar en bra modell för hushållsnära tjänster." Citaten ovan typer på att regeringen inte riktigt verkar veta vad den vill. Med anledning av detta vore det önskvärt att finansminstern klarlägger regeringens skattepolitiska strategi. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att åstadkomma en förbättrad skattestruktur avseende inkomstbeskattningen, förmögenhetskatten, kapitalbeskattning, beskattningen av personaloptioner samt beskattningen av hushållsnära tjänster?
ip · GN10367 · 2000-04-19 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:367 av Per () till utbildningsminister om politisering av universiteten Frihet och självstyre är fundamentet för framgångsrika universitet. Det var vid fria universitet som vi fick den kunskapsexplosion som ledde till dagens moderna samhälle. Att detta har varit ett framgångskoncept har visat sig, de universitet som varit fria och självständiga har blivit mycket framgångsrika och bidragit till såväl ekonomisk som kulturell utveckling. De samhällen där universiteten står under den politiska kontrollen kan inte alls uppvisa samma framgångar. har en lång tradition av självständiga universitet, men denna självständighet har genom en rad politiska beslut underminerats. Att utbildningsminister har visat en viss förståelse för universitetens självstyrelse har inte hindrat att det skett en viss politisering av universiteten. Ett exempel på detta var beslutet då rektorsvalet avskaffades och ersattes med att universitetsstyrelserna numer föreslår en rektorskandidat vilken regeringen godkänner. ökade det politiska inflytandet över styrelserna. Ett exempel på konsekvenserna av politiseringen är rektorstillsättningen på . Den politiserade styrelsen valde att föra fram en kandidat som inte föredrogs av studenter och lärare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till utbildningsministern: Avser utbildningsministern verka för att återinföra rektorsvalen? Avser utbildningsministern verka för att öka universitetens självstyrelse?
ip · GN10368 · 2000-04-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:368 av () till socialminister om svenska läkare med invandrarbakgrund inom vården Orsaken till att jag tar upp frågan i den här interpellationen är att jag har träffat representanter för och diskuterat ett för dem och samhället i övrigt angeläget problem. De har framfört starka klagomål på det orättvisa sätt som de upplever att myndigheter bemöter dem genom ett som man upplever fyrkantigt system för examination och validering av deras kunskap som läkare. Detta som man är medvetna om den brist på läkare och annan sjukvårdspersonal som finns i . I finns 109 utbildade läkare. Alla har gjort den s.k. sjukvårdssvenskan men inte försökt att göra kunskapsprov. Anledningen till detta är att examensformen @ multiple choice @ är okänd för de flesta. har man bara rätt att skriva examensprovet två gånger, vilket gör det naturligt att få anmäler sig för att inte riskera att misslyckas. har föreslagit ett pilotprojekt tillsammans med svenska myndigheter, för att hjälpa afrikansk hälso- och sjukvårdspersonal att slussas in i arbetslivet i . Erfarenheter från ett sådant projekt kan i sin tur användas gentemot invandrargrupper för att hjälpa till att slussa färdigutbildad arbetskraft in i det svenska arbetslivet. Den afrikanska gruppen i är den invandrargrupp som har den största andelen arbetslösa. Totalt omfattar gruppen över 50000 personer och utgör därmed en stor grupp i dagens mångkulturella . För många av dessa personer skulle det vara bra att ha möjlighet till kontakt med sjukvårdspersonal som delar deras kulturella bakgrund. Genomgående måste det mångkulturella omfatta hela samhället och inte bara, som situationen i stort är , den okvalificerade servicesektorn. Denna dagens verklighet strider mot den framtidsbild som finansminister målat upp, att med satsningarna i vårbudgeten ska många nya svenskar kunna slussas in i arbetslivet. Visionen upprepades av näringsminister när han som huvudtalare på betonade att vi måste ta hand om våra invandrare och använda deras resurser på rätt sätt. Det är en nödvändighet att vi har läkare och sjuksköterskor så att den svenska vården kan ge trygghet till sjuka och äldre. Något som är en grundläggande princip för oss socialdemokrater. har vi i ca 1500 läkare som antingen går arbetslösa eller säljer korv, städar, kör taxi. Detta när många landstingspolitiker reser runt för att locka hälso- och sjukvårdspersonal till . diskuteras möjligheterna att importera läkare utifrån, bl.a. från . Det är måhända en nödvändighet för att tillgodose de behov vården har av arbetskraft. måste vi ta till vara de läkare och sjuksköterskor som redan finns i och som kan språket. Dessa personer måste få en möjlighet att utöva sitt yrke. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka initiativ avser socialministern ta, för att möjliggöra för i bosatt sjukvårdspersonal med invandrarbakgrund, att komplettera sin utländska utbildning så att de uppfyller krav? Är socialministern beredd att verka för att svenska myndigheter tillsammans med olika invandrarorganisationer i initierar pilotprojekt i syfte att finna nya vägar att examinera läkare med utländsk utbildning?
ip · GN10369 · 2000-04-26 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:369 av (m) till statsrådet om förenklingar för företagare Företagare i har det inte lätt. Som om det inte skulle räcka att ha ett orimligt högt skattetryck och en förstenad arbetsrätt måste svenska företagare dessutom kämpa emot tjuriga myndigheter som inte verkar förstå att de är till för att betjäna, inte hindra, landets företagsamhet. Det finns ett IT-företag i som heter Mediamäklarna. När de ansökte hos PRV om att få byta namn till Reality Interactive fick de nej. Anledningen angavs vara att det önskade namnet hade en betydelse. När de konstaterade att namn som och Safepay tillåtits fick de svaret att det inte var samma sak. Men på vilket sätt det inte var samma sak fick de inte någon klarhet i. Inte heller fick de någon dokumentation om vad PRV:s beslut grundade sig på. PRV:s representant ansåg tydligen inte att offentlighets- eller beslutsgrund var någonting sökaren skulle få tillgång till. Till slut frågade de förtvivlade företagarna vem PRV arbetade för. "Regeringen", blev svaret. Det talas ofta väl om företagare i regeringen. Det uträttas dock inte lika mycket. Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att undanröja hinder av beskrivet slag? Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att höja servicen och hjälpsamheten generellt sett hos statliga myndigheter och verk? Hur ämnar regeringen följa upp den som hölls den 22november 1999?
ip · GN10370 · 2000-04-25 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:370 av () till näringsminister om väntetid för kontrollbesiktning av fordon Våren är här och därmed även allt längre köer till landets bilprovningsanläggningar. Den allt vanligare direktimporten av utländska bilar sätter också ökad press på anläggningarna. När man undersöker vänteläget runtom i landet blir man förskräckt över hur man kan få vänta på en besiktningstid. Många förhoppningsfulla husvagnsägare med besiktningstid fram till kan exempelvis få se hela sin semesterdröm kraschad när besiktning inte kan ske förrän kanske tidigast . Av bilprovningarnas rapporter från vecka 14 framgick att väntetiden för kontrollbesiktning då var på sina håll. En annan intressant notering från nämnda rapporter var att övertid var mera regel än undantag. Detta förekom både och på helgdagar. En annan vanlig kommentar var att nyrekrytering av personal pågick. Även yrkestrafiken reagerar på de långa väntetiderna hos bilprovningsanläggningarna. Åkerierna i säger sig kunna få permittera chaufförer på grund av att bilarna inte kan besiktigas . Värst ställt är det i nordvästra som har en väntetid till besiktning på . ska i försöka lösa krisen genom att hyra in sig i en åkerilokal, där en ny station för tung trafik öppnar. öppnar även en ny bokningscentral som kan fördela tiderna över landet. Lastbilschaufförerna som kör norröver ska då kunna besikta någonstans efter vägen där det är mindre belastning. Inom det begränsade handlingsutrymme som det statliga ägandet och monopolsituationen ger försöker man möta kundernas krav. Tyvärr visar dock verkligheten att situationen ändå blir bara sämre och sämre. Vid den muntliga frågestunden den 30mars tog jag upp långa väntetider med biträdande statsminister som då förfäktade den meningen att det redan finns privata aktörer som kan ta upp konkurrensen med . Detta uttalande kom som en total överraskning och förefaller mig vara ett rent önsketänkande från vice statsministerns sida. Visserligen har många påpekat att regeringen borde släppa på fordonskontrollmonopolet, bl.a. , men ännu har det inte kommit något förslag. I andra sammanhang har dock regeringen numera insett att konkurrens är bra. Så sent som i regeringens proposition 1999/2000:78 skrev apropå SJ följande: "Det är viktigt att SJ ges möjlighet att på bästa sätt tillgodose kundernas krav på service, kvalitet och tillgänglighet som förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden förstärks och därmed också förutsättningarna för ytterligare kostnadsbesparingar och därigenom prissänkningar för konsumenterna." Den reflektion som kan göras är att regeringen inte behandlar det färdmedel som står för av transporterna i landet på samma sätt som andra transportmedel. När långa köer till fordonskontrollen drabbar motorcyklar och må kanske ansvarige minister kunna rycka på axlarna, men när näringsverksamhet drabbas av störningar är det väl dags att dra åt sig öronen. Jag vill därför ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att köerna till kontrollbesiktningen ska minska?
ip · GN10371 · 2000-04-25 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:371 av () till statsrådet om derivathandel I förarbetena till kommunallag framhålls att det är särskilt viktigt att den kommunala medelsförvaltningen motsvarar högt ställda krav på sundhet och säkerhet. I 2§ kommunallagen finns en bestämmelse om att kommunerna ska förvalta sina medel på sådant sätt att krav på god avkastning och betryggande säkerhet kan tillgodoses. Kommunfullmäktige i kommun har beslutat tilldela sin ekonomichef en särskild limit på för att bedriva handel med derivat, bl.a. ränteswappar. Man kan förmoda att liknande verksamhet förekommer även i andra kommuner. Handel med derivat innebär stort risktagande och kan snabbt leda till stora förluster. får anses vara ett uppseendeväckande högt belopp för en liten kommun som . Sådana spekulativa placeringar av skattebetalarnas pengar kan inte anses uppfylla kommunallagens krav på betryggande säkerhet. Mot denna bakgrund vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att strama upp rekvisitet betryggande säkerhet i kommunallagen och därmed förhindra spekulativa och aggressiva placeringar.
ip · GN10373 · 2000-04-25 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:373 av () till vice statsminister om det svenska försvaret Inom överskådlig framtid finns det inte något militärt invasionshot mot eller . Om detta råder stor enighet. I stället är det andra hot som t.ex. terrorism och datakrigföring som kan väntas öka. I takt med att det militära hotet minskar måste anpassa det militära försvaret till den förändrade hotbilden. Likaså måste försvarsutgifterna anpassas till den nya situationen. Genom försvarsbeslutet påbörjades anpassningen av det militära försvaret. Denna anpassning har därefter fortsatt och beslutats i det nya försvarsbeslutet. I ett internationellt perspektiv kan dock konstateras att minskningen av försvarsutgifter inte på långt när kan jämföras med de sänkningar av militärutgifter som genomförts t.ex. inom Nato. Den nödvändiga anpassningen av det svenska försvaret måste fortsätta. Stöd till utveckling och demokratisering måste anses vara viktiga inslag i vår säkerhetspolitik, för att förebygga konflikter och krig. Denna nya säkerhetspolitiska situation måste enligt min mening avspeglas i inriktningen av försvars- och säkerhetspolitik. är den militära budgeten så stor som budgeten för internationella utvecklingssamarbete. Enligt min mening bör det svenska försvaret utvecklas mot en tydligare inriktning mot fredsfrämjande insatser. I en förlängning borde det vara en naturlig utveckling att Försvarsdepartementets kvarvarande uppgifter inlemmas i för att få till stånd en bättre samordning av internationella insatser. Min fråga till vice statsministern är om regeringen i det fortsatta arbetet med att anpassa det svenska försvaret till den nya hotbilden är beredd att pröva frågan om att inlemma Försvarsdepartementets uppgifter i .
ip · GN10375 · 2000-04-26 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:375 av () till utbildningsminister om smärtlindring "Ingen människa får utsättas för grym omänsklig eller förnedrande behandling". Så stadgas i en paragraf i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Men att undanhålla cancerpatienter och andra som lider av svår smärta en effektiv smärtlindring är just grymt, omänskligt och förnedrande. Dessa ord har yttrats av en av dem som ständigt med stor energi och medmänskligt engagemang ägnat sig åt att sprida kunskap om människans smärtproblem och de brister inom sjukvården som innebär att patientens smärta inte tas på allvar. Cancerfondens smärtsjuksköterska (1987@1994) medicine hedersdoktor och belönad med kungamedalj har outtröttligt arbetat för större kunskap i dessa frågor. Smärta är det symtom på sjukdomstillstånd som vanligast möter sjukvårdspersonalen, oavsett om det är läkare, sjuksköterskor eller annan sjukvårdspersonal. Det kan tyckas vara självklart att en av svår smärta drabbad patient ska bli föremål för effektiv smärtlindring om denna är möjlig att uppnå. Tyvärr tycks dock intresset för denna del av vården ha varit föremål för mindre intresse inte bara hos oss i utan även utomlands. har dock utvecklingen tagit fart och intresset för att finna nya vägar till smärtlindring för svårt drabbade patienter har på allvar uppmärksammats. På våra medicinska smärtenheter över landet finns specialkompetens om än i varierande grad. över hela fältet kan dock konstateras att kunskapsnivån är otillräcklig och att patienten därför ofta lider av svår smärta "i onödan". Av grundläggande betydelse är att forskningen på området intensifieras och att uppnådda forskningsresultat får spridning. IASP, håller en världskongress. 1993 deltog i 4000 deltagare från 77 länder. För att kunna tydliggöra forskningens framsteg och att därigenom uppnå den smärtlindring till vilken varje patient har såväl behov som rätt, fordras bl.a. en attitydförändring till förmån för den enskilda patientens egna uppfattning av sin smärta. I den medicinska utbildningen saknas även schemalagd smärtlindring som ett eget, definierat avsnitt i utbildningen. Brister i grundutbildningen beträffande diagnostik och behandling av smärta har förorsakat läkares kunskapsluckor. Vidareutbildning i ämnet smärtkunskap förekommer dock relativt ofta för sjuksköterskorna. Med hänvisning till vad ovan anförts blir min fråga: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att i all medicinsk utbildning integrera ämnet smärtlindring?
ip · GN10376 · 2000-04-26 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:376 av () till statsrådet om maxtaxans konsekvenser Vi kristdemokrater ser med oro på att regeringen sjösätter en stor reform på barnomsorgens område som på ett ensidigt sätt kommer att styra familjernas val av barnomsorg. När regeringen nu gjort upp med stödpartierna om införande av den s.k. maxtaxan och presenterar densamma i vårpropositionen återstår många frågeteckan om konsekvenserna av reformen. Regeringen har i vårpropositionen avsatt 4,4 miljarder och för allmän förskola, rätt till förskola för barn till arbetslösa och maxtaxa inom förskola och skolbarnomsorg, varav 4,3 miljarder är för maxtaxan. har tidigare beräknat att kommunernas kostnad för maxtaxans genomförande belöper sig på . Även med det reformerade maxtaxeförslaget och inklusive kvalitetssatsningen som avsätts på , kvarstår en merkostnad för kommunerna om 1,5@2 miljarder kronor enligt beräkningar. Medel för kvalitetshöjning tillfaller endast de kommuner som inför maxtaxan. Det framgår klart av regeringens skrivningar att maxtaxan tillkommer för att minska marginaleffekterna och därmed främja arbete och utbildning. Detta innebär att arbetsdagen på dagis kommer att förlängas för en hel del barn. I undersökning har deltidsarbetande föräldrar till 40000 barn uppgett att de skulle vilja öka omsorgstiden. Även om 20000 heltidsarbetande enligt samma undersökning skulle vilja minska omsorgstiden räknar flertalet kommuner med att efterfrågan på barnomsorg kommer att öka. I vilken utsträckning har regeringen räknat med en ökad verksamhetsnivå för kommunerna vad gäller offentlig barnomsorg när de 4,3 miljarderna till maxtaxa avsattes i vårpropositionen? Om det visar sig att förslaget är underfinansierat kommer då regeringen låta finansieringsprincipen gälla fullt ut och ge tilläggsanslag till kommunerna? Avser statsrådet lägga förslag om maxgräns för hur länge ett barn bör vistas på dagis? Avser statsrådet låta de kommuner som inte inför maxtaxan få del av pengarna för kvalitetsförbättringar inom barnomsorgen? Avser statsrådet att vid ett ökat omsorgsbehov godkänna att de som avsatts för kvalitetshöjande åtgärder i stället används för att finansiera det ökade omsorgsbehovet?