ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10334 · 2000-04-04 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:334 av () till finansminister om kapitalbeskattningen Globaliseringen tvingar att sänka kapital- och förmögenhetsskatterna. Och det är relativt bråttom. "De skatterna kommer att sänkas, det finns ingen annan väg. Vi ser just nu över kapital- och förmögenhetsskatterna i regeringen. Om det blir förslag eller året därpå kan jag inte svara på" säger biträdande näringsminister i en intervju i . "Lättrörliga skattebaser försvinner, de känner inga gränser. Det är en verklighet som finns ." Färska beräkningar tyder på att svenskarna redan har ca i oredovisat utlandssparande. Bakgrunden är kapitalskatten på , högre än i många andra länder, är den svenska förmögenhetsskatten ytterligare en drivkraft att placera kapitalet i andra länder som har lägre eller helt avvecklad förmögenhetsbeskattning. inbjöd finansministern partier till förnyade skattesamtal. Det angavs att dessa skulle inskränka sig till att avhandla energibeskattningen, ett nog så viktigt område, men knappast lika brådskande som de skattesatser som driver kapitalet ur landet. När nu en ledamot av regeringen går ut med information till marknaden om att förbereder förändringar av kapital- och förmögenhetsbeskattningen hade det varit klokt att även dessa frågor tagits upp i de s.k. skattesamtalen. Ett annat alternativ kan ju vara att dessa frågor i största hemlighet är föremål för förhandlingar inför vårpropositionen. Av medierapporteringen, som intervjun i publiceras, framgår det att förhandlingarna om budgeteffekter redan är klara och att det nu mest handlar om texter som ska låsa upp de samarbetande partierna inför kommande budgetförhandlingar. Med vetskap om framför allt djupt ideologiskt förankrade ståndpunkter vad gäller kapital- och förmögenhetsbeskattningen är det knappast sannolikt att vare sig vår- eller budgetpropositionerna eller kommer att kunna leverera de av biträdande näringsministern efterlysta skattesänkningarna. En eventuellt kommande vänsterregering med tyngdpunkt hos Socialdemokraterna och lär knappast heller kunna leverera en kapital- och förmögenhetsbeskattning som kan stoppa utflödet av företag, kunskap och kapital. Något misstänksam om syftet med utspelet blir man när först säger att det är bråttom att sänka dessa skatter i "den verklighet som finns ", för att förutskicka att det antagligen kommer att ta innan ens ett förslag kan väckas. Hur bråttom är det egentligen om förslag inte kan läggas förrän ? Status quo, dvs. att inte göra några skattesänkningar, är inte budgetneutralt i en värld med fri rörlighet för kapital. Hur mycket kapital som under regeringens tvekan därför kommer att flöda ur landet kan man bara spekulera om. Kommer finansministern att ta initiativ till att skattesamtalen också omfattar kapital- och förmögenhetsbeskattningen? Avser finansministern att prioritera att i första hand sänka de skatter som driver företag och kapital ur landet? Vilka åtgärder kommer finansministern i övrigt att vidta för att rätta till de av statsrådet påtalade bristerna i svensk kapital- och förmögenhetsbeskattning?
ip · GN10335 · 2000-04-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:335 av () till finansminister om alkoholskatterna ställde jag en interpellation till finansministern om hur regeringen avser behandla alkoholskatterna i samband med att införselreglerna för alkohol successivt kommer att anpassas till EU:s allmänna regelverk. Tyvärr hade jag på grund av utlandsresa inte möjlighet att delta i interpellationsdebatten utan min kollega deltog i mitt ställe. Jag har därefter läst protokollet från debatten och kan konstatera att jag ej fick något riktigt svar på mina frågor. har VD framfört synpunkter på alkoholskatterna, som överensstämmer med de jag tidigare framfört. Det finns en mycket stor risk för att skattebasen alkoholhaltiga drycker urholkas, att svenska bryggerier hotas av nedläggning, att folkhälsans utveckling försämras och att den organiserade brottsligheten ökar, om inte de svenska skattenivåerna för framför allt öl anpassas till åtminstone nivå före . I och med att det står klart för det svenska folket att införselreglerna kommer att ändras finns det anledning att tro att laglydigheten kommer att ytterligare försämras, när det gäller privat införsel av alkohol. Öppnandet av kommer med stor sannolikhet att innebära en kraftig ökning av resandet till och övriga . Tullens möjligheter att kontrollera bilar är minimala. Den stora skillnaden i prisnivå kommer också att ytterligare befästa den organiserade brottslighetens grepp om distribution av smuggelsprit. Mot denna bakgrund vill jag därför fråga finansministern: 1.Kommer finansministern att föreslå att ölskatterna anpassas till dansk nivå i samband med att införselkvoterna för öl höjs? 2.I vilken takt har finansministern utarbetat en plan för att alkoholskatterna kommer att sänkas? 3.Vilken bedömning gör finansministern av möjligheterna att kunna kontrollera införseln av alkohol, när har öppnat?
ip · GN10336 · 2000-04-04 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:336 av () till jordbruksminister om inrättande av en djurskyddsmyndighet har världens strängaste djurskyddslag. Det är utmärkt @ även om den självklart kan göras strängare. Men ansvaret för djurskyddsfrågorna är fördelat på flera myndigheter. är den centrala djurskyddsmyndigheten, med bl.a. det samordnande ansvaret för tillsynen enligt djurskyddslagen. har ansvar för de flesta försöksdjursfrågorna. ansvarar för vissa slaktfrågor och har ansvar för jakten. Som jag ser det innebär denna uppdelning av djurskyddet ett problem. Flera statliga utredningar har också visat på detta. Det väcker naturligtvis idén om att samla alla djurskyddsfrågor under ett och samma tak, dvs. att inrätta ett . Jag tycker att detta är en mycket bra idé och jag och har i en motion till föreslagit att detta bör utredas . Det finns flera områden inom djurskyddet som jag anser skulle gynnas av att en djurskyddsmyndighet existerar. Ett sådant område är den djurförsöksetiska prövningen. En undersökning har visat stora brister inom de djurförsöksetiska nämnderna. Nämnderna godkänner nästan undantagslöst alla ansökningar om att få utföra djurförsök. De avslag som görs, görs i stort sett uteslutande av formella skäl @ sällan eller aldrig av etiska skäl! Tillsynen av djurskyddet är en annan fråga som brådskande behöver en tillfredsställande lösning. Här har de lokala tillsynsmyndigheterna pekat på att den centrala myndigheten inte tagit fram vare sig kompetens- eller målbeskrivningar i tillräcklig omfattning. vet vi att det brister med tillsynen av djurskyddet på flera håll i landet. Resultatet är att oacceptabelt många djur får lida i onödan. När inrättades var det en logisk konsekvens då miljöfrågorna alltmer hamnade i fokus. Genom att låta frågorna bli ett eget kompetensområde ville man både markera frågornas dignitet och skapa en effektiv spjutspetsmyndighet. är det djurskyddsfrågorna som alltmer hamnar i fokus. Fler och fler @ särskilt många unga @ engagerar sig i arbetet för ett stärkt djurskydd. Jag anser att djurskyddsfrågan bör få en högre status i den allmänna diskussionen och därmed också höjd status som en viktig samhällsfråga. Jag vill därför fråga om jordbruksminister är beredd att inrätta en djurskyddsmyndighet. Enligt min uppfattning ska en dylik myndighet ha ansvar för alla djurskyddsfrågor och kunna fungera som en spjutspetsmyndighet. Därmed skulle arbetet med djurskyddsfrågorna få en nödvändig förstärkning.
ip · GN10337 · 2000-04-04 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:337 av () till justitieminister om preventiv ekonomisk kontroll För att efterkomma regeringens uttalanden bl.a. i budgetpropositionen att det problemorienterade arbetssättet ska ligga till grund för allt polisarbete på alla nivåer har vissa polismyndigheter, eller möjligen alla, beslutat att personal från länens eko-enheter tillsammans med personal från skattemyndigheten ska bedriva preventiv ekonomisk kontroll (PEK) hos nystartade företag. I detta syfte avlägger man PEK-besök hos företagen på i förhand avtalad tid. Det uttalade syftet är att upplysa om de skyldigheter som åvilar en företagare vad gäller bokföring och betalning av skatter och avgifter. Dock passar man vid PEK-besöken också på att undersöka om det bedrivs någon verksamhet och omfattningen av denna. Besöken sker i företagens lokaler, vilket understundom är detsamma som företagarens bostad. innehåller inte något tvångsmedel kallat hembesök. På min fråga vad som skiljer sådant PEK-besök från en husrannsakan har jag fått svaret att det förstnämnda inte sker med tvång. 1§ RB stadgas emellertid att det för husrannsakan hos den misstänkte inte i något fall må åberopas hans samtycke. Den s.k. frivilligheten är dessutom relativ. Var och en som blir uppringd av polisen och erbjuden ett PEK-besök inser ju att en vägran skulle leda till att man uppfattas som suspekt. Polisen har för mig bekräftat att det skulle få sådan effekt. Man kan alltså ifrågasätta om inte PEK-besök faktiskt är en form av olaglig husrannsakan eller i vart fall ligger i gränslandet för vad som får förekomma i ett rättssamhälle. Åtgärden kan vara synnerligen integritetskränkande och sänder helt fel signaler om statens attityder till småföretagare. diskuteras också en renodling av polisrollen; eftersom det är skattemyndighetens folk som gör jobbet vid PEK-besöken finns det skäl att fråga sig vad polisens roll är i sammanhanget. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder hon ämnar vidta för att skapa garantier för att det problemorienterade polisarbetet sker inom lagens råmärken och på ett sätt som inte kränker den enskildes integritet.
ip · GN10338 · 2000-04-04 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:338 av () till statsrådet om demokratistöd till Kongo-Brazzaville Vid ett besök i Kongo-Brazzaville kunde jag konstatera, vid samtal med olika representanter i landet, att det snarare gått bakåt i stället för framåt för landet efter självständigheten . Det är ett land i djup kris, främst på grund av flera bestialiska krig . Man lider brist på allt @ och inte minst på sociala strukturer, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Kongo-Brazzaville måste byggas upp från grunden och enligt demokratiska principer. Detta kommer att ta . Desto viktigare är det därför att ett sådant arbete påbörjas , ett arbete som dessutom kan ha det goda med sig att det förhoppningsvis kan förhindra ytterligare konflikter. har ett mycket gott rykte i landet. Man litar på svenskarna. Av det skälet är det viktigt att tar vara på denna goodwill och engagerar sig i ett arbete för att säkra freden och stödja landet i syfte att bygga ett demokratiskt samhälle. Kongo-Brazzaville är i stort behov av demokratistöd. Vi måste inrikta oss på att stärka de demokratiska krafterna i landet och utöka deras roll. Med anledning av vad jag ovan anfört vill jag fråga biståndsministern följande: 1.Vilka initiativ har biståndsministern tagit när det gäller Kongo-Brazzaville? 2.Ämnar biståndsministern verka för att ska bistå med demokratistöd? 3.Om biståndsministern besvarar min andra fråga med "ja", när i tiden kan ett sådant stöd förverkligas?
ip · GN10339 · 2000-04-05 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:339 av () till finansminister om omläggning av jordbrukets energibeskattning den 1juli innevarande år är avsikten att jordbruket ska ges en reduktion av energi- och koldioxidskatterna. Regeringen har skickat en remiss till Lagrådet i frågan. Av den framgår att rätten till återbetalning vad gäller eldningsolja endast föreligger när ersättningen för kalenderkvartal uppgår till . Vad gäller återbetalning av elskatt har en administrativ gräns satts på av skattebeloppet. Detta innebär att framför allt mindre brukare missgynnas när det gäller återbetalning av dessa skatter. Denna ordning kan också innebära att jordbruket förlorar upp till en tredjedel av aviserat skattesänkningsbelopp, vilket jag anser vara felaktigt och orimligt. Jag vill med anledning av detta fråga finansministern: Har regeringen beslutat hur mycket jordbruket ska förlora i återbetalning genom denna ordning?
ip · GN10342 · 2000-04-06 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:342 av () till statsrådet om folkomröstningsinstitutet Enligt regeringsformen kan det i anordnas både rådgivande och beslutande folkomröstningar. Möjligheten att anordna rådgivande folkomröstning har funnits (RF8:4). finns även bestämmelser om beslutande folkomröstningar i grundlagsfrågor (RF8:15). För rådgivande folkomröstning gäller att omröstningen kan gälla vilken fråga som helst som bestämmer ska bli föremål för folkomröstning. kan knappast sägas ha någon tradition beträffande folkomröstning. Under nära åtta decennier har medborgarna endast vid fem tillfällen fått säga sin mening vid en rådgivande folkomröstning. Resultaten har i en del fall inbjudit till tolkningsproblem med folkomröstningarna, om ATP och kärnkraften som mest kända exempel. I andra fall har ett klart utfall helt negligerats genom senare riksdagsbeslut. Omröstningen om övergången till högertrafik 1955 är ett slående exempel. En överväldigande majoritet, 82,, röstade för att behålla vänstertrafiken. I bestämmelserna om rådgivande folkomröstning sägs inget om hur länge ett resultat ska kunna äga giltighet och därmed kunna åberopas. Att efterföljande generationer ska känna lojalitet med gamla omröstningsresultat, som utvecklingen sprungit ifrån och som från början därtill kanske var svårtolkade, förefaller vara något egendomligt. För att undvika eventuella samvetsbetänkligheter borde därför införas en bestämmelse som tidsbegränsar utfallet i en rådgivande folkomröstning till två mandatperioder (två ordinarie riksdagsval). En sådan tidsgräns skulle öka respekten för folkomröstningsinstitutet och undanröja en del problem i den allmänpolitiska diskussionen. Min fråga till statsrådet är: Planerar regeringen att i bestämmelserna för rådgivande folkomröstningar föreslå att det skrivs in ett tillägg med innebörden att utfallet av en rådgivande folkomröstning ska ha en begränsad giltighet i högst en till två mandatperioder?
ip · GN10343 · 2000-04-06 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:343 av () till utrikesminister om kosovoalbanska fångar i När kriget i Kosovo hade varit slut , dvs. , fanns ungefär 5000 kosovoalbaner illegalt kvarhållna i serbiska fängelser. Det handlar i huvudsak om människor som serberna mer eller mindre urskiljningslöst tog med sig vid sin reträtt från Kosovo. Eftersom Kosovo formellt fortfarande ingår i samma federation som kan det vara svårt att juridiskt klassificera alla de av serberna tillfångatagna som krigsfångar. Många av dem som tagits till fånga är inte heller militärer utan vanlig civilbefolkning. Bland de tillfångatagna finns troligen också många barn. Trots skrivelser från , uttalanden från Nato, aktioner från Europeiska parlamentet, FN, organisationer för mänskliga rättigheter med flera aktiviteter tycks det inte gå att få dessa fångar frigivna. , FN:s civila administration i Kosovo, har begärt att få listor med namnen på de kosovoalbanska fångarna och i vilka fängelser/läger de kvarhålls. De listorna har inte erhållits. Däremot har Röda Korset fått tillgång till vissa fängelser, de bäst hållna, för att besöka, registrera och inspektera. Enligt kosovoalbanska källor ska 300@400 kosovoalbanska studenter finnas i de serbiska fängelserna liksom också många professorer och andra högt intellektuellt stående akademiker. Men oavsett var man står på det civila samhällets statusstege är lidandet oerhört svårt för de tusentals olagligt internerade människorna. Oron, ovissheten och den psykiska pressen för de anhöriga är också stor. Situationen för de kosovoalbanska fångarna blir alltmer ohållbar. Människorna utsätts för tortyr och lever under omänskliga förhållanden. Många av de kosovoalbanska fångarna har redan dött. Det blir allt vanligare att de anhöriga får hem döda anförvanter från dessa fängelser/förvaringsläger. Mina frågor till utrikesministern är följande. På vilket sätt kan och den sätta press på att frige de kosovoalbanska fångarna? Kan den inför satsningen på humanitärt bistånd till villkora det med frisläppande av de kosovoalbanska fångarna? Planerar regeringen att föra upp frågan om de kosovoalbanska fångarna i säkerhetsrådet? Avser regeringen att arbeta för en ändring av angående krigsfångars behandling (III. ) så att den också gäller personer, militärer och civila som tagits till fånga vid något som kan liknas vid ett inbördeskrig?
ip · GN10344 · 2000-04-07 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:344 av () till kulturminister om dataspel och porrindustri Dataspel finns i olika varianter och ständigt kommer det nya spel på marknaden. Dataspel fascinerar @ kanske främst barn och ungdomar. Säkerligen är de flesta spel av bra kvalitet och bidrar till utveckling och kunskap. Men dessvärre finns det destruktiva spel som bryter ned och bidrar till en felaktig bild av den verklighet som vi lever i. Jag tänker då på de dataspel som dykt upp och som fångar många ungas intresse. Det handlar om porrindustrins intåg även på denna spelmarknad. Det är motbjudande och oacceptabelt att en snedvriden syn på kärlek och sexualitet ska spridas på detta sätt. Vad som är svårt är att samhället inte har något konkret styrinstrument för att komma till rätta med detta problem, eftersom yttrandefrihetsgrundlagen sätter tydliga gränser för möjligheten att lagstifta. Eftersom även dessa dataspel i första hand används av barn/ungdomar ensamma eller tillsammans i hemmet eller på någon annan plats där de träffas. Det är dock angeläget att försöka finna en lösning för att begränsa spridningen. Självfallet bör möjligheten att använda lagstiftning undersökas för att begränsa spridningen bland barn/ungdomar. Det finns frivilliga åldersgränser, som bl.a. sätts av dem som producerar spelen. Det är dock angeläget att dessa åldersgränser blir skarpare, genom att de befästs i lag eller genom tydliga och tvingande överenskommelser med branschen. Mina frågor till kulturministern är: 1.Är kulturministern beredd att genom lagstiftning förhindra att destruktiva dataspel sprids till barn och ungdomar? 2.Vilka åtgärder avser kulturministern vidta för att genomdriva en åldersgräns vid inköp av sådana spel?
ip · GN10345 · 2000-04-07 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:345 av () till utrikesminister om asylärenden Vi har med bestörtning sett vilka åtgärder New Labour-regering har infört för att avskräcka invandrare från att söka asyl i landet. För att avskräcka fler invandrare från att söka sig till har regering medvetet skapat en sämre situation för invandrare och asylsökande genom att begränsa rätten att överklaga avslagna asylbeslut. Beslut har fattats om att tvångsplacera dem som väntar på besked i asylärenden och att införa ett kupongsystem i stället för kontantersättningar till dem som väntar. Dessutom naggar rättssäkerheten i kanten då lastbilschaufförer blir bötfällda för att ha haft fripassagerare, oavsett om detta varit medvetet eller inte. har ett omfattade samarbete med , inte minst genom kontakterna i Europeiska unionen. Statsminister författade inför i en debattartikel till tillsammans med samme premiärminister som står bakom beslutet att med berått mod skapa ett svårare klimat för de flyktingar som sökt sig till . Man kan ifrågasätta om den brittiska regeringens agerande är förenligt med de principer om frihet, demokrati och mänskliga rättigheter som fastslås i artikel 6 och det övriga normsystem som bör gälla i det europeiska umgänget. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor. 1.Vilka kontakter har utrikesministern tagit med sina brittiska kolleger för att hindra detta beslut att fattas? 2.Avser statsrådet att driva en motsvarande politik i som den brittiska regeringen driver i ? 3.Om inte, vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att förmå den brittiska regeringen att ändra inriktningen på den politik den för? 4.Har utrikesministern vid senaste toppmötet i diskuterat någon samfälld internationell aktion med utrikesministrarna i övriga EU-länder för att sätta press på ?
ip · GN10346 · 2000-04-07 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:346 av () till socialminister om ansvar för barn i familjevåldssituationer Många organisationer, föreningar och politiska partier arbetar med frågan om varför våldet mot kvinnor inte minskar. I det sammanhanget har samarbetet mellan olika myndigheter fokuserats. Det kan konstateras att många enskilda brottsoffer och kvinnojourer slagit larm om det på många håll dåliga samarbetet mellan de sociala myndigheterna och polisen. Det handlar om brister i rapportering vid inträffade misshandelsfall. Det handlar om bristande uppföljning och det handlar ofta om olika bedömningsgrunder som ger glapp i ärendehantering och bristande skydd för brottsoffret som resultat. Det är ovanligt med gemensamt förebyggande arbete. största politiska kvinnoorganisation, Centerkvinnorna, arbetar mycket med kartläggning av hur myndigheter arbetar med frågan om våld mot kvinnor. Ett av resultaten är att det visar sig att samordningsproblem på detta område också i stor utsträckning drabbar barn. Det finns ingen kartläggning på hur många barn i som lever i familjer där grovt våld förekommer. har uppskattat antalet till mellan 40000 och 50000 barn. Dessa barn lever i en mycket farlig familjemiljö och riskerar både psykiska och fysiska skador. Ändå är det så att det på flera håll i landet inte ingår som rutin att polisen automatiskt rapporterar till de sociala myndigheterna att barn funnits i familjer där anmälan om bråk medfört polisingripande. har i en undersökning i några Stockholmskommuner funnit att mellan och av antalet incidenter faktiskt rapporterats till de sociala myndigheterna. Detta är allvarligt. Utan att ha gjort någon egen undersökning har vi dock funnit vid samtal med sociala myndigheter att motsvarande glapp förmodligen finns från andra hållet också. Uppgifter som skulle vara värdefulla för polisens spaningsregister vidarebefordras inte från de sociala myndigheterna. Förebyggande och uppföljande arbete är ovanligt. Handläggarna hinner inte ha kontakt med skola och skolhälsovården för att förebygga och stödja barn i sådana risksituationer. Min fråga till socialministern blir mot denna bakgrund därför: Hur avser socialministern agera för att förbättra samarbetet mellan sociala myndigheter och polismyndigheter i avsikt att förebygga och förhindra att barn drabbas av skador i familjer där våld mot kvinnor förekommer?
ip · GN10347 · 2000-04-06 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:347 av () till socialminister om narkotika anordnade justitieutskottet en studieresa till . Ändamålet med resan var att studera narkotikasituationen och narkotikapolitiken. Utskottet studerade några projekt som bedriver medicinsk förskrivning av heroin. finns det 18 städer som bedriver heroinprogram i . Ytterligare fem städer kommer att starta framöver. Det kortsiktiga målet med heroinprogrammet är att förbättra missbrukarnas hälsa. Det långsiktliga målet är att förbättra missbrukarnas sociala situation och, om möjligt, få dem att upphöra med sitt missbruk. Ett mål är också att skydda samhället mot de negativa effekterna av missbruket, bl.a. kriminalitet. Planerade heroinprojekt kryper allt närmare gräns eftersom Folketing överväger att ge fritt heroin till heroinister. SMD-gruppen (Samverkan mot droger) en regional samverkansgrupp från norra och östra är mycket bekymrad över Folketings tankar att starta liknade projekt. De nordiska länderna @ förutom @ har ju en mycket restriktiv narkotikasyn. Ämnar socialministern ta upp frågan med sin danska kollega?