ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10377 · 2000-04-27 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:377 av () till näringsminister om börsintroduktion av En börsintroduktion och privatisering av den statliga kraftbolagsjätten brådskar. Omstruktureringen av europeiska kraftbolag pågår nu för fullt och en framtida struktur på den europeiska marknaden beräknas vara tydlig . Ska kunna ta en aktiv part i den pågående omstruktureringen måste förutsättningarna skapas genom en börsintroduktion. De europeiska elmarknaderna avregleras i rask takt. Konsumenterna får möjlighet att välja mellan olika leverantörer. De gamla statliga monopolen avvecklas. Nya strukturer i form av allianser och uppköp sker i rask takt. Avsikterna är dels att skapa den nödvändiga kundbasen för att orka utveckla nya system, dels att vara närvarande på flera av delmarknaderna för att kunna erbjuda kunderna heltäckande lösningar. Det finns lika starka skäl att privatisera som att privatisera . konkurrerar i allt högre grad på en marknad som domineras av privata bolag. Det innebär att får kämpa med händerna bakbundna, eftersom bolaget har mindre finansiell handlingsfrihet än medtävlarna. Medan de andra kan skaffa kapital på aktiemarknaden måste nöja sig med det man har, eller också förlita sig på att staten skjuter till vad som krävs. Möjligheterna till lånefinansiering är inte längre tillräckliga. Egna aktier är dessutom en viktig, och ibland även nödvändig, betalningsform i formandet av nya allianser. Såväl avgående vd som tidigare styrelseordförande framförde senast vid bolagsstämman att det är nödvändigt och brådskar med en börsintroduktion. Regeringens ovilja att börsintroducera skadar nu bolaget. Det är dags att lossa de statliga bojorna. En privatisering ger kraft att leva och växa och därmed fortsätta vara en stark aktör. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ge möjlighet att delta i omstruktureringen av den europeiska kraftmarknaden?
ip · GN10379 · 2000-04-27 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:379 av () till statsrådet om omfattningen av den allmänna förskolan I vårpropositionen aviserar regeringen ett stegvist införande av allmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen. Den aviserade reformen är presenterad i olika delar och planeras att införas . ges barn till arbetssökande rätt till förskoleverksamhet. införs en maxtaxa i barnomsorgen. Rätt till barnomsorg för barn till föräldrar som är föräldralediga med yngre syskon införs . En allmän förskola för fyra- och femåringar införs från . Vidare säger regeringen att införandet av allmän förskola ska vara obligatorisk för kommunerna att anordna, men frivillig för barnen. Förskolan ska omfatta och vara avgiftsfri. Argumentationen kring barns olika pedagogiska förberedelse före skolstarten förs fram som ett huvudargument för satsningen. En precisering av konsekvenserna av reformen beskriver att detta berör främst landsbygdskommuner och övriga mindre kommuner, barn till föräldralediga, invandrarbarn, barn i utsatta bostadsområden och barn till hemarbetande. Denna tanke kan tyckas vällovlig. Resonemanget utifrån att det endast är i förskolan som detta kan ges till barnet känns däremot mycket stelbent. Det finns i sammanhanget ett antal frågeställningar som behöver redas ut samt ges ett svar. Många familjer har av olika skäl sina barn placerade i familjedaghem och man tycker att det är en alldeles utomordentligt bra verksamhet. Barnet och de vuxna trivs och man känner trygghet med varandra. I många glesbygdskommuner har man familjedaghem som enda alternativ eftersom det enda daghemmet som fanns är nedlagt på grund av för få barn i byn/samhället. För dessa barn och familjer måste det kännas oerhört provocerande om det skulle vara så att den omsorgsform man valt betraktas "fel" för att man ska ha rätt till avgiftsfri verksamhet /dag om man är fyra och . För oss kristdemokrater ter sig ett sånt synsätt helt oacceptabelt. Mina frågor till skolministern är följande: Gäller regeringens aviserade reform allmän förskola även för vistelse i familjedaghem de avgiftsfria timmar som reformen omfattar? Vilka åtgärder ska vidtas för att klarlägga vem som ska betala den uppkomna kostnaden vad beträffar skjutsning av fyra- och femåringar från hemmet eller familjedaghemmet till förskolan (daghemmet) som i viss glesbygd kan ligga i annan ort?
ip · GN10380 · 2000-04-27 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:380 av Per () till utbildningsminister om möjlighet för universitet att bilda holdingbolag Universitet och högskolor har en stor betydelse för utvecklingen och tillväxten i landet. De ger studenterna möjlighet att skaffa en bra utbildning och en framtid med ett intressant jobb. De ger näringslivet kunnig arbetskraft och forskning kring viktiga områden. För att lärosätena ska kunna utvecklas på ett bra sätt framgent måste de få möjlighet att agera friare och välja olika vägar som bäst gynnar varje enskilt universitet eller högskola. Det kan exempelvis gälla samarbete, profilering eller start av holdingbolag. Vad gäller möjligheten att starta holdingbolag har regeringen sagt nej till ansökningar bl.a. från . Syftet med holdingbolag är att universitet tillsammans i ett utvecklingsbolag med olika företag ska kunna stödja, utveckla och bättre ta till vara den forskning och utveckling som sker kring ett universitet. är det svårt när universitet och enskilda företag i alltför hög grad lever i skilda världar beträffande forskning och utveckling. Ett holdingbolag kan växla ut forskningsresultat och öka den regionala vinsten kring ett universitets forskningsverksamhet. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Ämnar statsrådet införa en förordning som ger universitet och högskolor laglig rätt att bilda holdingbolag?
ip · GN10382 · 2000-04-26 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:382 av () till statsrådet om skriftlig information i skolan Alla föräldrar har en självklar rätt att få veta hur det får för deras barn i skolan, såväl socialt som kunskapsmässigt. Når barnet uppsatta mål? Går det att utveckla inlärningen mer? Att denna information från skolan till hemmen fungerar är en förutsättning för att föräldrarna ska kunna ta sitt föräldraansvar och ge eleverna det stöd som behövs. Utvecklingssamtal är en utmärkt arena för detta informationsutbyte. Där kan man också komma överens om ömsesidiga åtaganden från föräldrar, elever och skola om vad som ska göras för att eleven ska utvecklas maximalt utifrån sina förutsättningar. Utvecklingssamtal är dock inte tillräckligt då många föräldrar upplever att informationen inte riktigt når fram den vägen. Intressant att notera i sammanhanget är också att forskare vid har konstaterat att utvecklingssamtalen generellt sett kännetecknas av konfliktundvikande och att problem sopas under mattan. Det är naturligtvis de svagaste eleverna, de som är i störst behov av extra stöd, som drabbas av detta. I flera kommuner och på flera skolor diskuteras nu hur informationen till föräldrarna kan förbättras. kommun har t.ex., i full politisk enighet, beslutat att alla föräldrar och elever ska få skriftlig information om elevens utveckling och lärande, vilket helt stämmer överens med läroplanen och det sker med föräldrarnas tydliga stöd. Jag tycker att det är bra om kommuner tar sitt ansvar för informationen till föräldrar på fullaste allvar och utformar regler och anvisningar för detta i samråd med föräldrar och skola. Det var därför jag med stigande irritation tog del av fördömande av just detta. Enligt tidningsuppgifter ser dessutom skolministern allvarligt på att en kommun informerar föräldrarna om hur det går för deras barn, och att detta ska beivras. Det är än mer beklagligt att skolministern inte avser agera mot de allvarliga missförhållanden som förvisso finns i skolan. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka konkreta åtgärder avser skolministern vidta för att undanröja hinder för kommuner som vill ge skriftlig information till föräldrar om hur det går för eleven i skolan?
ip · GN10384 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:384 av () till näringsminister om uteblivna satsningar på väg och järnväg tillväxt är beroende av goda transporter. Den svenska basnäringen är totalt beroende av bra vägar, järnvägar, sjöfart samt flyg. Enbart den svenska skogsnäringen förlorar på det dåliga vägnätet. I vårpropositionen skriver regeringen att det sker stora satsningar på infrastruktur i utsatta regioner. Sedan räknas och Kustbana upp som exempel. är redan godkänd av och inga nya pengar anvisas i budgeten. Kustbana borde elektrifierats för länge sedan. Åtgärder för att höja bärigheten på järnväg omnämns också men inga nya pengar anvisas . Regeringen borde ge möjligheter att fullfölja sina åtaganden i logistikprojekt som är viktiga för näringslivet. Det är dessutom anmärkningsvärt att regeringen inte lyckats höja anslagen till vägarna. aviseras en ökning om som syftar till att öka bärigheten både på vägar och järnvägar i landet. Efter uttalanden ifrån statsministern om satsningar på vägnätet så blev det mycket tomt i budgeten. Regeringen har i stället valt att satsa pengarna på bredband. Detta trots att det finns en marknad som vill bygga fibernät helt på kommersiella villkor. är skarpt kritiska till att regeringen ännu inte presenterat någon proposition om den kommande tioårsplanen för investeringar i infrastrukturen. Osäkerheten hos trafikverken och de regionala organen blir allt större. Förutom att pengar till investeringar inte anslagits enligt planerna så har slitaget på vägarna ökat och järnvägens bärighet är för låg på flera håll i landet för att industrin ska kunna använda sig av godståg i önskad omfattning. Trafiksäkerheten måste prioriteras vad gäller vägnätet. Hur ska nollvisionen kunna nås om inte får resurser till nödvändigt underhåll och till utbyggnad av motorvägar på de mest trafikerade sträckorna? I vissa delar av landet är vägarna knappt framkomliga på grund av tjälskador. I behövs stora satsningar för att öka framkomligheten. Hur ska ministern kunna försvara uttalanden om ökad tillväxt och satsningar på infrastruktur när vägnätet bara blir sämre och sämre? Spåren av och syns tydligt i regeringens uteblivna satsningar på infrastruktur. Mina frågor till näringsministern blir därför följande: På vilket sätt avser statsrådet att agera för att skapa förutsättningar för att kunna leva upp till sina underhållsplaner? På vilket sätt avser statsrådet agera för att åtgärda de farligaste vägsträckorna ? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka bärigheten på järnvägen så att den bättre ska kunna utnyttjas för godstransporter? När avser regeringen att lägga fram infrastrukturspropositionen för nästa tioårsperiod?
ip · GN10385 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:385 av () till näringsminister om vägarnas standard har rapporterna om den allt uslare standarden på landets vägnät duggat tätt. Avstängda vägar på grund av tjällossning är ett återkommande problem. Hälften av vägarna i avstängda, i , i är bara några exempel på hur den dåliga bärigheten slår ut viktiga transporter för näringslivets och landets behov. Dessa vägar med relativt liten trafik har stor betydelse för ekonomin i företagen och därmed även för landets ekonomi. Enbart för skogsindustrin kostar bärighetsproblemen bortåt . Även för privatbilismen är de dåliga vägarna en stor kostnad i ökat slitage och tidsförluster. På de livligt trafikerade vägarna är problemen i första hand trafiksäkerhetsmässiga. Förutom farliga korsningar, smala vägar och andra problem tillkommer en alltmer nedsliten asfalt och spårig vägbana. Runt storstäderna, framför allt , tillkommer dessutom köproblem och dålig framkomlighet som kostar enorma summor för trafikanterna. Förbindelserna mellan storstadstriangeln har länge varit prioriterade, liksom övriga Europavägar. Det brådskar med att genomföra de nödvändiga åtgärderna för att dessa ska bli trafiksäkerhetsmässigt och framkomlighetsmässigt i fullgott skick. Förbifart runt måste komma högt på prioriteringslistan. Behovet av medel för drift och underhåll är skriande. Även till nyinvesteringar och reinvesteringar. Bärighetssatsningarna som delvis finansierades av höjda fordonsskatter har avslutats, medan skatterna står kvar @ liksom behovet av ökad bärighet. Standarden på det enskilda vägnätet har kraftigt försämrats på grund av minskade statliga anslag. Uppräkningen av behoven blir en lång lista. Och att vägarna och vägstandarden är viktiga för landets ekonomi är ett omvittnat faktum. Fortsätter förfallet kan det få ödesdigra konsekvenser för utvecklingen och ekonomin. En strategi för att komma till rätta med problemen borde därför ligga högt upp på statsmakternas prioriteringslista. Jag vill därför ställa följande frågor till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att hindra att den dåliga standarden på landets vägnät blir en hämsko för företagens utveckling? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att inte den dåliga vägstandarden ska leda till ökad utflyttning från landsbygden? Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att inte olyckskurvan i trafiken ska stiga ytterligare?
ip · GN10386 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:386 av Per () till näringsminister om framtida flygkapacitet utredning, som blev klar , förordade en helt ny flygplats i i södra som bästa lösning på flygplatsbrist. Alternativ två enligt är , väster om . Dessa alternativ skulle enligt verket kunna vara färdigbyggda , till en kostnad av 3@4 miljarder kronor. Förslagen har mött kritik från SAS, som anser att en storflygplats på skulle utarma . Även miljövänner och boende på är kritiska. har dessutom helt undvikit att spegla de positiva effekter som hela det nationella transportsystemet skulle erhålla om kommande investeringar görs i den redan befintliga infrastrukturen av flygplatser, vägar och järnvägar. Jag vill därför ställa följande fråga till näringsministern: Avser näringsministern statssubventionera en ny flygplats i eller avser näringsministern verka för att en ny flygplats byggs på marknadsmässiga villkor?
ip · GN10388 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:388 av () till socialminister om alkoholpolitisk handlingsplan Handlingsplan för de nya alkoholpolitiska förutsättningarna Öl, vin och sprit kan inte på grund av de negativa sociala och medicinska effekterna behandlas som varor vilka som helst. Det var temat i den motion som 1988 väcktes av några socialdemokrater med anledning av propositionen inför EES-förhandlingarna. En hörnsten i den svenska alkoholpolitiken har varit desintresseringsprincipen, dvs. det enskilda vinstintresset skulle begränsas, vilket förklarar de statliga monopolen, av vilka nu endast detaljhandelsmonopolet återstår. Genom och EU-medlemskap har de privata aktörerna ökat både i antal och i omsättning. De förändringar av införselkvoterna som tvingats fram snabbare än förutsett i förening med trycket på sänkningar av alkoholskatterna, skapar nya alkoholpolitiska förutsättningar. Erfarenhet och beprövad vetenskap ger anledning till stor oro inför den ökning av konsumtionen som torde följa av sänkta priser och ökad tillgänglighet. Man kan naturligtvis hoppas att hittillsvarande erfarenheter skulle komma på skam, men inget talar för att det ska bli fallet. Bakom den utveckling vi nu är mitt uppe i ligger förstås dels det faktum att det svenska undantaget för alkoholprodukter vid EU-inträdet blev för svagt utformat, dels ett mångårigt lobbyarbete av olika ekonomiska intressegrupper. De har verkat både i och gentemot hemmaopinionen. Och deras mål är ännu inte uppnått; Systembolagets monopol är fortsatt en skavande sten i skon. Det ligger stora pengar i att bryta upp det sista monopolet. Inför de förändringar som förutsågs utreddes vilka medel som skulle kunna användas fortsättningsvis för att begränsa konsumtionen. Förändringarna nu är än mer påtagliga och riskfyllda. Min fråga till socialministern är: Vilka strategier ämnar regeringen utarbeta nu för att begränsa de sociala och medicinska skadorna av en ökning av alkoholkonsumtionen?
ip · GN10389 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:389 av () till socialminister om rättsliga råd och RMV Ett antal utredningar om dödsfall i samband med omhändertagande av personer har påtalat brister i rättsliga råd och () hantering av ärendena. Justitiekanslern () har i en utredning av ett dödsfall konstaterat att dessa myndigheter avstått från att utreda vissa delar av ett händelseförlopp trots att dessa delar haft betydelse för utredningen. Någon klar bild gick därför inte att få av orsakssambanden. Riksåklagaren () har också i en utredning gjord av konstaterat att det funnits brister och förvanskningar i RMV:s och rättsliga råds utlåtanden. Den förre ambassadören har ägnat mycket tid åt ett specifikt fall. Hans bedömning av RMV:s handläggning av detta fall är att det förekommit mörkläggningar av betydelsefulla fakta. Han anser att mycket tyder på att myndigheterna varit måna om att skydda varandra. har även funnit liknande omständigheter i minst 17 andra dödsfall när personer omhändertagits. Även TV-programmet har behandlat ett dödsfall vid ett omhändertagande. Där ges ett intryck av att många förbiseenden och tveksamma bedömningar gjorts som kan ha påverkat utgången av den rättsliga bedömningen. Det är min uppfattning att det ur rättssäkerhetssynpunkt måste göras ytterligare granskning av personalsambanden mellan RMV och rättsliga råd. Även andra brister som påtalats bör belysas. En sådan granskning bör göras av en från myndigheterna fristående neutral arbetsgrupp eller kommission. Mina frågor till socialministern blir därför: 1.Avser regeringen att vidta någon åtgärd när det gäller att utreda om personalsambandet mellan RMV och rättsliga råd kan ha påverkat ärendehandläggningen? 2.Avser regeringen att göra en oberoende granskning av de dödsfall som förekommit när personer omhändertagits av väktare eller polis?
ip · GN10390 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:390 av () till miljöminister om skrotningspremien för bilar Biltrafiken står för en stor del av de utsläpp som är skadliga för vår miljö. Tekniken har dock gjort betydande framsteg och dagens nya bilar har långt mindre miljöpåverkan än äldre bilar. Skrotningstakten av äldre bilar har under en följd av år varit mycket låg i . Det kan bero på flera olika faktorer, men dagens låga skrotningspremie är säkerligen en av dessa. I införde man en bilskrotningspremie under åren 1995@1997. Systemet innebar en återbetalning om av bilregistreringsskatten vid köp av ny bil, om ägarens gamla bil var eller äldre. Systemet var en stor framgång i när det gällde att minska antalet äldre bilar. För att bidra till en förbättring av vår miljö bör en radikal höjning av skrotningspremien för våra bilar genomföras. En utredning om ersättningsnivåer och regler bör komma till stånd. Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidta så att en höjning av skrotningspremien för bilar kan genomföras?
ip · GN10392 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:392 av Per () till justitieminister om polisens kommunikationsmöjligheter I en intervju in på det nya året deklarerade statsministern att regeringen avsåg att redovisa en större satsning på rättsväsendet. har rättsstaten successivt försvagats, och behoven är stora inte minst inom polisen som kritiserats för ineffektiva arbetsmetoder. En orsak har varit bristen på civilt anställd personal, vilket fått som följd att vanliga poliser gjort skrivbordsarbete i stället för att arbeta på fältet. Det finns också andra orsaker, och särskilt frågan om fungerande och tillförlitliga kommunikationssystem är ett växande problem för polisen. Oavsett vilken typ av fältarbete som polisen genomför, så har radiokommunikationerna en betydelsefull roll. Inte minst blir polisarbetet säkrare, effektivare och mer framgångsrikt om kommunikationsmöjligheterna är säkra, snabba och tillförlitliga. Uppgifter som jag har fått tyder på att nuvarande radiosystem måste bytas ut. För det första har polisen inte ett, utan flera olika radiosystem med olika radioterminaler för i princip varje system. För det andra råder brist på reservdelar och för det tredje är systemet analogt vilket leder till att man kan avlyssna polisens kommunikationer med en vanlig polisradio. lämnades ett utredningsbetänkande till regeringen med förslag till ett nytt och sammanhållet radiokommunikationssystem för polisen och räddningstjänsten. Förslaget har beretts av . Trots statsministerns uttalade vilja att satsa på rättsväsendet har regeringen inte anvisat medel för att förbättra en mycket central del av polisens verksamhet @ fungerande radiokommunikationer. Ändå finns det ett färdigt förslag. Mot bakgrund av det skriande behov som jag menar finns inom polisen vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra polisens möjligheter till tillförlitliga och säkra radiokommunikationsmöjligheter?
ip · GN10393 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:393 av (m) till justitieminister om grupptalan Med tanke på den kritik som framfördes av flertalet remissinstanser efter det att förslag presenterades, samt mot bakgrund av den debatt som följde, är det högst anmärkningsvärt att frågan nu tas upp på nytt. Det nya lagförslaget utgår enligt uppgift i allt väsentligt ifrån det gamla och kommer att presenteras för utan föregående remissbehandling. Frågan om införande av grupptalan är en principiell fråga, som kan leda till allvarliga konsekvenser för det svenska näringslivet och för svenska företag, som riskerar att bli utsatta för grundlösa processer som tar mycket tid i anspråk och medför höga kostnader. En ökad processbenägenhet @ som är den oundvikliga följden av införandet av grupptalan @ leder dessutom till en väsentlig risk för missbruk såtillvida att förlikningar pressas fram trots att det inte finns någon större utsikt till framgång för käranden. Dessutom bör man ställa sig frågan varför ett sådant institut införs enbart i , vilket skulle innebära att svenska företags konkurrenssituation väsentligt försämras jämfört med de företag som är belägna inom länder där det inte finns möjlighet till denna typ av processer. Det vore allvarligt oroande om som enda land i introducerar ett system liknande det som finns i . Det finns en stor risk att företagen i samband med att denna typ av frågor aktualiseras finner anledning att överväga även frågor som lokaliseringen av verksamheten. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att tillse att frågan blir tillfredsställande belyst att en lagrådsremiss avsänds?