ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10200 · 2000-01-26 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:200 av () till statsrådet om gymnasieskolan Likvärdigheten mellan de olika gymnasieutbildningarna samt förmågan att tillgodose arbetsmarknadens önskemål utmynnade i att alla gymnasieprogram blev treåriga. Efterfrågan på teoretiker med praktiskt kunnande, att höja statusen på yrkesförberedande utbildningar samt att ge alla högskolebehörighet var syftet med reformeringen av den nya gymnasieskolan. kommer den ena larmrapporten efter den andra. I en undersökning utförd av SCB bland de födda , den första kullen i den nya gymnasieskolan, visade det sig att hade fortfarande inte fullgjort sina gymnasiestudier. I filosofie doktor studie som redovisades i onsdagens () framkom att var femte flicka hoppar av skolan efter nionde klass. Det är allvarligt när av flickorna efter varken studerar eller arbetar. Det finns två grundläggande brister i det svenska grundskolesystemet. Det ena är att man inte har tagit till vara på flickornas möjligheter och begåvning. Det andra är att man kräver högskolebehörighet trots att all statistik visar att från yrkesförberedande gymnasieprogram går vidare till högskolan. Detta är ett slöseri med såväl mänskliga som ekonomiska resurser. Ett alltför statiskt system där alla ska lära på ungefär samma sätt håller inte. Vi behöver en skola där både praktiskt och teoretiskt kunnande värderas och där varje elev får känna sin möjlighet till utveckling. Gymnasieskolan i sin nuvarande form stimulerar inte i tillräcklig grad de elever som är praktiskt lagda. Dessa elever tappar alltför ofta motivationen och ser inte den praktiska nyttan av att läsa på gymnasiet som är utformad för att man ska läsa vidare på högskola och universitet. Ungdomar med praktiska färdigheter missgynnas i dagens skolsystem. har drivit kravet på en väl fungerande lärlingsutbildning som möjliggör för ungdomar att få fäste på arbetsmarknaden efter genomgången gymnasieutbildning. Det är en brist att skolan saknar samarbete med näringslivet. Företagen är en nödvändig länk i arbetet med att skapa en modern lärlingsutbildning. Vad tänker skolministern göra åt problemet med att så många hoppar av gymnasiet? Vilka åtgärder tänker skolministern vidta för att bättre ta till vara på flickornas möjligheter och begåvning? När kommer regeringen införa ett lärlingssystem som har bättre koppling mellan skolan och arbetsmarknaden?
ip · GN10203 · 2000-01-31 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:203 av () till statsrådet om regionalpolitiken och småföretagen Det går bra för och nya jobb skapas. Men det gäller inte hela . Stora delar av landet växer inte i samma takt som storstadsregionerna. Det handlar om de s.k. skogslänen men problemen finns också i andra delar av . Här ligger arbetslösheten fortfarande på en relativt hög nivå. Befolkningsutvecklingen är negativ, många unga människor flyttar som andelen äldre ökar. Flera av dessa områden är bruksbygder som under genomgått en genomgripande och i många fall smärtsam strukturrationalisering. Det finns många tecken på att dessa orter inte riktigt hämtat sig och därmed inte klarat av nödvändig omställning. Hjälp och stöd för att bryta gamla strukturer och bygga upp nya blir nödvändigt, inte minst beträffande näringslivet. Utgångspunkten måste vara att bygga vidare på det kunnande och engagemang som finns hos de människor som lever och verkar i sin bygd. Vid utformning av politiken är det viktigt att hitta en bra samverkan mellan vad vi kallar den stora och lilla regionalpolitiken. Frågor rörande näringsliv, arbetsmarknad, infrastruktur, miljösatsningar och jämställdhet är centrala för att utveckla hela . Bidrag, medfinansiering och olika former av stöd (den lilla regionalpolitiken) får ses som ett komplement. Inom ramen för den lilla regionalpolitiken betalas bl.a. stöd till småföretag. Stödet ifrågasätts nu av regeringens utredare. Man säger att det är svårt att påvisa positiva effekter och att stödet leder till orättvisor mellan företag. Dessutom förs ett resonemang om att ett slopat stöd skulle ge större möjligheter att minska skatter på företagande. Detta kan tolkas som en övergång till mer generella lösningar, vilket är förvånande i då regional obalans kan betecknas som en av våra stora politiska utmaningar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga biträdande näringsminister : Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att stimulera bl.a. småföretag i syfte att minska regionala obalanser? Kommer regeringen att vidta några åtgärder inom företagsstödet, med anledning av den rapport som kommit inom området? Och i så fall vilka åtgärder?
ip · GN10204 · 2000-01-31 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:204 av () till statsrådet om skriftliga omdömen Utvecklingssamtal, skriftliga omdömen och betyg är viktiga redskap i arbetet att redovisa elevernas resultat. Det är också ett sätt för både föräldrar och elever att ta del av skolans resultat. I takt med att fler alternativa skolformer startas ökar betydelsen av en öppen, tydlig och individualiserad redovisning över resultaten av insatserna i skolan. Ett omfattande utvecklingsarbete pågår på många håll i landet i kommuner och skolor för att hitta fler och tydligare sätt att informera elever och föräldrar om grundskolornas och elevernas resultat. Ett av dessa sätt är skriftliga omdömen. kommun har beslutat att införa skriftliga omdömen för samtliga elever i . har också beslutat att införa skriftliga omdömen i hela . Tyvärr är alla inte positiva till den utveckling som så många föräldrar och elever välkomnar. senast är det chef som anser att omdömena "påminner" för mycket om betyg och att skolorna inte ska "meddela sig på de här små papperslapparna". Enligt chef bryter kommun mot skolförordningen. Kommunala representanter hävdar att de har stöd för sin uppfattning i läroplanen. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Avser statsrådet ta initiativ så att skriftliga omdömen, enligt Nackas modell, kan tillämpas i lägre stadier? Vilka initiativ avser statsrådet vidta med anledning av generaldirektören för uppmaning till lärarna i att motsätta sig demokratiskt fattade beslut om införande av skriftliga omdömen i de lägre årskurserna?
ip · GN10205 · 2000-01-31 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:205 av () till jordbruksminister om märkning av hundar Enligt fler- och samstämmiga uppgifter kommer regeringen lägga förslag till om att alla hundar ska märkas. Allt, enligt uppgift, baserat på att några människor inte kan hantera sina hundar utan driver dem att bli vad som kallas kamphundar. Jag och många med mig är förvånade och än mera är så min lilla ! apson och hundladyn , kennelnamn @ Ängsgårdens Wild Witch @ förstår absolut inget och fattar än mindre. Hon, den underbaraste av allt och alla, är (84 människoår) och tyvärr på grund av alltför väl vällevnad något överviktig, tung, som aldrig någonsin gjort någon något ont. älskar alla människor (nog mest sin husse) och hundar. Hon är ett av mitt livs många glädjeämnen. Ska hon nu tvingas bli märkt och registrerad därför att hundar inte är elaka, utan av det skälet att vissa människor aldrig skulle fått vara hundägare? Då jag efter riksdagsveckan kommer till sitter som klistrad innanför dörren (hon hör mina steg i trappuppgången). Då dörren öppnas måste jag "freda mig" i många minuter, från en hund som är helt och totalt överlycklig. Borde inte i stället människor innan de tillåts bli hundägare avlägga vad man skulle kunna kalla ett hundkörkort? Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att avgöra människors kompetens för att bli hundägare?
ip · GN10206 · 2000-01-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:206 av () till statsrådet om kunskap om folkmord En av de väsentliga effekter som veckans manifestation av Förintelsen förhoppningsvis kommer att ge upphov till är en större förståelse för att mer omfattande historiekunskaper är nödvändiga för att kunna möta onda krafter varifrån de än kommer. Genom manifestationen aktualiseras brott begångna i nazismens namn men också andra onda krafter har gett upphov till omfattande förföljelser och folkmord. I mördades mer än 40 miljoner människor under och ; i nästan 40 miljoner under också i socialismens namn. Hur många som "försvann" efter demonstrationen på vet ingen och vad som händer i socialistiska är också dolt för de flesta. De systematiska folkmorden i eller i afrikanska stater som får vi aldrig glömma. Några lösryckta ord av när blev fritt, "att hantera det fördärvliga arv som kommunistperioden lämnat i våra själar och att möta allt det onda som legat slumrande i oss @ ett system, baserat på lögn, hat och tvång @ en förnyad och grundlig självprövning @ får inte glömma det förflutna". Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för att kunskapen om illgärningar och folkmord ska öka i skolan?
ip · GN10208 · 2000-01-31 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:208 av de () till finansminister om undantag från införselregler inom EU erhöll vid förhandlingarna om medlemskap i ett undantag vad avser införsel av alkohol och tobak. Detta undantag går ut den 30juni 2000, vilket vi nu har vetat i . Detta innebär också att har haft på sig för anpassning till ett läge utan det erhållna undantaget. Trots detta har i praktiken ingenting gjorts för att anpassa alkoholpolitiska mål, alkoholskatter eller andra svenska förhållanden till de nya förutsättningarna. Visserligen är inte sista ordet sagt om den nuvarande tidsmässiga undantagsgränsen, men det lutar åt att över kommer att få anpassa sig till vad som gäller för andra EU-länder @ och undantagna. Detta innebär att svenskar som reser inom EU i så fall får ta med sig sprit, starkvin, vin, starköl och 800 cigaretter. Detta kan jämföras vid dagens sprit eller starkvin, vin, starköl och 300 cigaretter. Om undantaget upphör kommer givetvis den inhemska försäljningen och Systembolagets ställning att påverkas starkt, liksom förutsättningarna för en svensk högskattepolitik avseende alkohol. Med anledning av ovanstående har jag följande frågor till finansministern: Kommer regeringen att rätta sig efter EU:s beslut? Vilken beredskap har man på för att undantag upphör ? Kommer höga alkoholskatter att sänkas? Kommer detaljhandelsmonopolet att upphävas och öl och vin som ett första steg få säljas i livsmedelsbutiker?
ip · GN10212 · 2000-01-31 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:212 av () till statsrådet om adoption Redan när adoptionskostnadsbidraget infördes påtalades det att möjligheterna att adoptera barn inte skulle vara förbehållet de ekonomiskt starka grupperna i samhället. tenderar det ändå att bli det eftersom adoptionskostnaderna kraftigt stigit men samhällets ekonomiska stöd har inte följt med i den utvecklingen. Bidraget från statens sida var från början högst och höjdes sedan till högst . Avsikten var att bidraget skulle täcka hälften av vad en adoption kostar. är kostnaderna i samband med en adoption uppe i . Människor som har förutsättningar att bli fina föräldrar avstår från att adoptera barn på grund av att kostnaderna är för höga. Inte minst kan man se detta vid övervägande att ta till sig ett syskon till familjen. Adoptivföräldrar har ytterligare ett ekonomiskt problem orsakat av staten. De anser sig särbehandlade vad gäller pensionsrätten för vård av barn. Pensionsrätten utgår enligt uppgift från det datum som domstolen i , eller i barnets hemland, gett sitt utslag. Hur snabbt detta går är olika, det varierar. I vissa fall kan det ta upp till innan detta blir klart efter det att barnet kommit till adoptivhemmet. I många andra frågor har man lyckats med att behandla alla föräldrar lika. Det borde finnas en möjlighet att göra det även på detta område. Barn är inte bara kostnader för ett land utan det är oerhört viktigt att vi får fler barn i landet, därför måste även de ekonomiska förutsättningarna för adoptivföräldrar förbättras. Med anledning av dessa uppgifter så vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Avser statsrådet att se över adoptionsbidraget och föreslå en höjning av statsbidraget så att det följer de intentioner som fanns när det infördes? Avser statsrådet att se över pensionsrätten så att adoptivföräldrar inte diskrimineras vid vård av barn?
ip · GN1020 · 2000-02-08 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:220 av () till justitieminister om riskfaktorer vid partnervåld anmäls i ca 20000 fall av våldsbrott riktade mot kvinnor. I cirka tre fjärdedelar av fallen begås gärningen av en man som är bekant eller tidigare bekant till kvinnan. Dödligt våld riktat mot kvinnan begås till största delen av gärningsmän som är partner eller före detta partner. Nordamerikanska forskare knutna till i med ledande forskning inom området forensisk riskbedömning, har utarbetat en manual för riskbedömning av partnervåld. Denna har översatts vid med förhoppningen om att den kan användas och utvecklas för att tidigare kunna identifiera och ingripa mot olika former av partnervåld. Med partnervåld menas "varje form av fysisk skada, eller försök till eller hot om sådan skada, som tillfogats av en man eller kvinna med vilken offret har eller har haft en intim, sexuell relation." Hustrumisshandel kan betraktas som den mest allvarliga formen av partnervåld. Författarna anser att det fortfarande saknas mycket kunskap om mekanismerna bakom det s.k. intrafamiljära våldet, och att behovet av forskning är mycket stort. Olika nyckelvariabler som kan öka eller minska risken för våld måste identifieras. Översättningen går under namnet , och är en klinisk checklista över riskfaktorer för partnervåld. Faktorer om tidigare intrafamiljärt våld, tidigare extrafamiljärt våld samt misskötsamhet vid permissioner eller liknande har räknats in. Vidare finns resonemang om psykosocial anpassning, tidigare partnervåld osv. som viktiga element. Intervjuer inriktar sig på att gärningsmannens, inte offrets beteende, sätts i fokus. Offret får poängsätta gärningsmannens misshandel av henne osv. Med stöd av det anförda vill jag ställa följande frågor till justitieminister : På vilket sätt arbetar statsrådet med att ta till vara internationella erfarenheter vid arbetet med att motverka misshandel av kvinnor? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra riskbedömningen inför partnervåld?
ip · GN10209 · 2000-02-01 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:209 av () till finansminister om företagsflykten från Svenska företag får i en skådad takt nya utländska ägare. Svenska företag flyttar i en takt utomlands. Sammanslagningar och uppköp av storföretag har inneburit att ledningsfunktioner flyttat från vilket i sin tur påverkar förläggningen av kvalificerade arbeten. och & är bara två i raden av företag som valt att flytta ut ur för att i stället etablera sig där företagsklimatet är bättre. Exempel på andra "utflyttare" är ABB, AGA, , , , , , , , , , , , , , , , Partena, PLM, P&U, och . Enligt () ökade det utländska ägandet av svenska börsföretag från till en dryg tredjedel . Dessutom tros 10@20% av de svenska storföretagen flytta huvudkontoret . menar i sin rapport att en av konsekvenserna av bara de uppköp och flyttar som skett är att 60000 jobb försvinner från . Detta har fått och kommer att få konsekvenser för den framtida svenska arbetsmarknaden. I första hand påverkas arbetsmarknaden för tekniker, forskare, kvalificerade ekonomer och IT-bolag. I nästa skede medför det att arbetsmarknaden i den konkurrensutsatta sektorn totalt sett minskar. Moderata samlingspartiet är mycket positivt till internationalisering. inser vi den akuta vikten av att det svenska klimatet för arbete och företagande är så konkurrenskraftigt att företag och arbetskraft väljer att verka i . Vi har därför presenterat en rad förslag i syfte att skapa ett konkurrenskraftigare . Regeringen har konsekvent motsatt sig dessa, och i stället valt att blunda för problemet. En faktor som har stor betydelse för var företagen lokaliseras är skattebelastningen. Det svenska skattetrycket 1999 var enligt preliminärt 56,av BNP. Det finska 47,av BNP, det brittiska 39,av BNP medan skattetrycket i var 30,av BNP, allt enligt samma källa. Det samlade skattetrycket påverkar prisnivån i respektive land @ ju högre skatter desto högre priser. Vissa skatter som skatterna på arbete avgör inte bara individernas levnadsstandard utan också vilken frihet de har att utforma sina liv. Den svenska dubbelbeskattningen av aktieutdelningar gör det också oförmånligt att äga aktier i . Som framgår av uppräkningen ovan är skatterna i extremt höga i en internationell jämförelse. Flera undersökningar har visat att detta är ett av de viktigaste skälen till företagsflykten från . Mot bakgrund av ovanstående frågar jag finansminister : Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att ska återfå attraktionskraften vid lokalisering av företags huvudkontor?
ip · GN10211 · 2000-02-01 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:211 av Per () till näringsminister om åtgärder för att locka företag och arbetskraft till "förlorar på att och & flyttar ut ur landet. Lika mycket riskerar universitet och högskolor att gå miste om." och & är bara två i raden av företag som valt att flytta ut ur för att i stället etablera sig där företagsklimatet är bättre. Exempel på andra "utflyttare" är ABB, AGA, , , , , , , , Linjebyss, Nordbanken, , , , , , , Partena, PLM, P&U, och . Enligt () ökade det utländska ägandet av svenska börsföretag från till en dryg tredjedel . Dessutom tros 10@20% av de svenska storföretagen flytta huvudkontoret . menar i sin rapport att en av konsekvenserna av bara de uppköp och flyttar som skett är att 60000 jobb försvinner från . Moderata samlingspartiet är mycket positivt till internationalisering. inser vi den akuta vikten av att det svenska klimatet för arbete och företagande är så konkurrenskraftigt att företag och arbetskraft väljer att verka i . Vi har därför presenterat en rad förslag i syfte att skapa ett konkurrenskraftigare . Regeringen har konsekvent motsatt sig dessa, och i stället valt att blunda för problemet. Näringsminister ser inte situationen som problematisk, utan menar i stället att "Vi får gå decennier tillbaka i tiden för att finna bättre förutsättningar för företagsamhet i vårt land. Vi har väldigt mycket att vara stolta över och mycket litet att skämmas för." Kanske har det senaste årets händelser fått näringsministern att ändra uppfattning, citatet ovan är ju nu gammalt. Därefter har mycket hänt, många företag ytterligare har flyttat ut och bl.a. LO:s andre ordförande har pekat på hur dyrt det blir för landet (och särskilt den del som ligger utanför storstadsområdena) av att vi ger vår industri sämre villkor än vad industrin i andra länder har. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att i skapa ett klimat som, i stället för att skrämma bort, lockar hit företag och arbetskraft?
ip · GN10213 · 2000-02-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:213 av () till statsrådet om integrationspolitiken Generaldirektören vid sade i en intervju med Ekoredaktionen : "Invandrare måste mötas med respekt för kulturella olikheter men ändå bli en del av det svenska samhället." Uttalandet är urvattnat och gjordes för att markera politisk korrekthet. Han sade också "att alla i skall följa svenska lagar" och uteslöt inte att det kan gälla även andra saker. Exempel på detta gavs tyvärr inte. Däremot, helt enligt regelboken, exempel på svensk "finrumsrasism". Hur är det med "rasismen" och föraktet för mänskliga fri- och rättigheter som finns hos vissa med utländsk bakgrund? Då en svensk reagerar upprört om hans dotter är ihop med en är det, politiskt korrekt, ett exempel på "finrumsrasism". Vad säger man då de med utländsk bakgrund säger, att de aldrig vill eller tillåts gifta sig eller umgås med svenskar? Om video- och barnäktenskap? Varför nämns sällan t.ex. ungdomsrånare i som säger "vadå bry sig" när de rånar jämnåriga "mesiga" svenskar? Det är tyst om den stenåldersmässiga kvinnosyn som präglar vissa religioner och män med utländsk bakgrund. Muslimska män går ofta på barer och krogar, vilket i och för sig är positivt. Men sällan flickor med samma bakgrund. Vill de inte eller får de inte? Om svenskar klipper till invandrare är det, enligt korrekt standardmall, rasism. Vid motsatsen kallas det slagsmål. Visst finns det svenskar, främst beroende på en av naiva politiker utan erfarenhet och kompetens förd antalsmässigt unik och havererad flyktingpolitik, som är osäkra för och skrämda av främmande kulturer. Detta tolkas ofta, felaktigt, som rasism. Men samma sak och ibland värre finns bland män och religioner med utländsk bakgrund. Vad är receptet mot det? Ska det accepteras och ska bara svenskar anpassa sig? Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta i avsikt att integration ska gälla alla?
ip · GN10215 · 2000-02-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:215 av () till statsminister om en konferens om kommunismens offer På regeringens initiativ har , ytterst förtjänstfullt, en internationell konferens om nazismens offer hållits i som blev mycket uppmärksammad, omskakande och gripande. Undertecknad hoppas intensivt att konferensen kommer att bidra till att nazismen aldrig mer erhåller fotfäste i något land. De ohyggliga och ofattbara brott nazismen begick mot människor i allmänhet och judar i synnerhet får aldrig upprepas. I samband härmed, främst baserat på det genomslag ovan konferens erhöll, borde regeringen även ta initiativ till en internationell konferens om kommunismens oerhörda illdåd och mångmiljontals offer. Överallt, utan undantag, där kommunismen haft makten har mänskliga fri- och rättigheter kränkts å det grövsta. Våldtäkter i enorm omfattning har begåtts mot miljön. Social och ekonomisk trygghet för alla, undantagandes partipampar och några övriga särskilt utvalda, har alltid saknats. Frihet, rättvisa och demokrati har aldrig funnits där kommunismen haft makten. I kommunismens namn har dessutom fler människor mördats och fler förnedrats än vad nazismen i all sin ondska åstadkom. Enligt min åsikt handlar skillnaden mellan nazism och @ i praktiken tillämpad kommunism @ endast om grader i helvetet. Jag anser att det är av största vikt att även kommunismen, mot bakgrund av alla illdåd mot mänskligheten som begåtts i ideologins namn, granskas. Jag uppfattar , efter och , att många, s.k. f.d. kommunister, vill glömma och undantränga partiets internationellt blodiga historia. Så borde aldrig få inträffa, utan alla måste påminnas även om kommunismens ofattbara illdåd och grymheter och ideologins offer bör och måste hedras. Vilka åtgärder är statsministern beredd vidta för att ska arrangera en bred internationell konferens om kommunismens illdåd?