ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10119 · 2000-11-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:119 av () till justitieminister om trafficking Att mot ersättning skaffa sig en tillfällig sexuell förbindelse har förbjudits genom en särskild lag om förbud mot köp av sexuella tjänster. Denna gäller att mot ersättning skaffa sig en tillfällig sexuell förbindelse. Även försök är straffbart. Påföljden för brottet ska vara böter eller fängelse . Prostitutionen försvinner dock inte, om inte också försäljning blir straffbart. Regeringen har gjort bedömningen att det inte är rimligt att kriminalisera dem som säljer sex. Argumentet är oftast att denna/denne är den svagare parten som utnyttjas av andra som vill tillfredsställa sin sexualdrift. Ett argument är också att motivera de prostituerade att söka hjälp för att komma bort från prostitutionen. Vid s.k. trafficking @ människohandel för sexuella ändamål, sänds kvinnan vid upptäckt hem direkt till sitt hemland. Hon ges inte möjlighet att stanna kvar och vittna mot hallicken. Prostitutionscentrum i har erfarenhet av att kvinnan behöver få möjlighet att stanna kvar för att få stöd, åtminstone under vittnesförfarandet. Efter hemkomsten kan dessa kvinnor drabbas mycket hårt. som ska redovisa sitt arbete har direktiv att "utreda om det finns behov av ett särskilt brott som tar sikte på handel med människor, främst kvinnor och barn för sexuella ändamål". Lagstiftningen mot prostitution är inte logisk. Det kan inte vara rätt att endast kriminalisera den ena parten. Det leder till att de som vill sälja sex mot ersättning kan marknadsföra och bjuda ut sig fritt. Det är inte värdigt ett modernt, jämställt och demokratiskt samhälle att tillåta vare sig koppleri, prostitution eller köp av sexuella tjänster. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till justitieminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster får avsedd verkan? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att inte kvinnor som kommit till genom olaglig trafficking ges stöd under vittnesförfarandet? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att bereda frågan om att kriminalisera också den part som säljer sexuella tjänster?
ip · GO10121 · 2000-11-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:121 av () till näringsminister om framtid -Vad ska hända med ? -Hur blir det om den tunga trafiken förbjuds på ? Detta är frågor som oroar väldigt många, speciellt i . Anledningen till oron är att vill stänga för all tung trafik. Den åtgärden är ett första steg till förändring av trafiken över bron till följd av att kvaliteten på bron är i så dåligt skick. På en mängd ställen är betongen så urlakad att cementpastan är borta och den före detta betongen består av en gråfärgad sörja av sand och sten. Om det inte blir några pengar till en renovering måste kanske bron stängas för all trafik, säger den ansvarige personen inom . Enda lösningen, enligt , är en totalrenovering av bron. begärde att få pengar till upprustning, men inget svar har kommit. under denna höst är det därför meningen att bärigheten på ska sänkas. När BK3, bärighetsklass 3, införs kan den tyngsta trafiken inte passera. Lättare bussar och mindre lastbilar kan köra över. Axeltrycket blir då och boggietrycket . Över går ett fyrtiotal bussar. Begränsas bron till en BK3-bro innebär det att t.ex. länstrafiken kommer att drabbas av merkostnader på ca 3 miljoner . Om begränsar till en BK3-bro kommer 200 arbetstillfällen på att äventyras. har nämligen en räddningsskola placerad där. De har sitt övningsfält placerat på annat håll och behöver passera över för att ta sig till det övningsfältet. Skulle bron stängas för tung trafik innebär det att räddningsskolan måste åka extra lång väg för att ta sig till sitt övningsfält och det innebär i förlängningen att tiden till övning försämras markant. verksamhet hotas därför om inte snabbt får pengar till upprustning av bron. Skolan ligger i , en trakt som är bekant för att den ständigt drabbas av minskade arbetstillfällen. Den tunga trafiken kommer att tvingas att åka långa omvägar för att komma till fram till sina olika destinationer. Det medför också att miljön kommer att påverkas genom ökade utsläpp av koldioxid. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att rädda ? Hur ser näringsministern på risken för att verksamhet kan komma att hotas om bron stängs för tung trafik?
ip · GO10122 · 2000-11-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:122 av () till statsrådet om integrationspolitik Integrationsminister , självutnämnd pratminister enligt egen utsago i riksdagsprotokoll , uppfattades stå bakom följande åsikt i en tidningsintervju . "tvekar inte att beskriva det svenska samhället som rasistiskt. Hon talar om en strukturell rasism som finns på arbetsmarknaden, på bostadsmarknaden, hos kommunala och statliga myndigheter, i lagstiftningen." Undertecknad anser att integrationsministerns uttalande är minst sagt förvånansvärt, som det är i praktiken kränkande på många sätt för en hel nation och dess befolkning. Jag och många med mig anser att den av naiva och okunniga riksdagar och regeringar förda, jämfört med våra nordiska grannar i allmänhet och övriga EU i synnerhet, unika asyl- och integrationspolitiken, är skulden till den besvärliga situation många med utländsk bakgrund i befinner sig i. Därför att regering och riksdag saknar erforderlig kompetens och erfarenhet i dessa frågor. Vilka uppgifter ligger till grund för integrationsministerns uttalande att det svenska samhället är rasistiskt?
ip · GO10124 · 2000-11-16 00:00:00 — Interpellation 2000/01:124 av () till statsrådet om profilering av skolor finns det en oro på olika gymnasieskolor i för att de kanske måste upphöra med den profilering som de utvecklat . Många skolor i har använt sig av den tidigare möjligheten att skaffa sig en särskild profil. T.ex. har haft gymnasieskolor med särskild inriktning mot matematik och i andra kommuner har skolor profilerat sig på hälsoområdet. I finns ett förslag att låta en skola profilera sig genom inriktning mot historia. Möjligheten till profilering har gjort att skolor kunnat skaffa sig en egen identitet, som elever kan ta hänsyn till vid valet av skola. Men verkar det oklart om skolor i fortsättningen ska kunna ha möjlighet till profilering. fattade 1999 ett beslut om en ny struktur för gymnasieskolan och därefter har det varit juridiskt oklart huruvida det fortfarande finns utrymme för skolor att profilera sig. I och med riksdagsbeslutet har det dels skapats ett utrymme för individuellt val, som helt och hållet görs av eleven, och dels för valbara kurser, där skolan presenterar kurspaket som eleven kan välja mellan inom ramen för respektive programs programmål. Det är när det gäller de valbara kurserna som läget är oklart. Enligt information från råder det osäkerhet om huruvida en skola ska få lägga samma kurs i alla paket. Om skolan får det, kan man lägga in en kurs som motsvarar skolans profilering, exempelvis inriktning mot matematik eller historia, som eleverna på alla program läser. Enligt är det mycket viktigt att de valbara kurserna får användas till att ge en skola en viss profil. Sedan ska eleven naturligtvis ha möjlighet att välja som han eller hon vill i det individuella valet. Ett förtydligande av lagstiftningen måste till för att inte försvåra skolornas planering av sin verksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att reda ut den komplicerade lagstiftningen om profilering av skolor?
ip · GO10125 · 2000-11-16 00:00:00 — Interpellation 2000/01:125 av Per () till finansminister om alkoholskatten I samband med att socialministern presenterade sin alkoholpolitiska handlingsplan klargjordes att inga förslag om sänkta alkoholskatter kommer förrän tidigast , när vårbudgeten presenteras. Inget datum eller ens en antydan när en skattesänkning kommer ges. har finansministern uttalat sig positivt till en skattesänkning. Det enda ministrarna verkar ha gemensamt är att de inte ger något svar när detta ska ske. Att bryggerinäringen i får det allt svårare och svårare har vi sett många exempel på. Nedläggningar och uppköp av små bryggerier skadar bredden och mångfalden hos svenska bryggerier. Konkurrensen är stenhård, främst på grund av att svensk bryggerinäring missgynnas skattemässigt i jämförelse med sina utländska konkurrenter och inte av den illegala spritmarknaden. I en alltmer global värld där handel inte hindras av nationella gränser går det inte längre att tro att marknaderna begränsas av gräns. Den svenska beskattningen har kostat arbetstillfällen och inget besked ges för vad som ska göras för att ändra på detta faktum. Man tycker att regeringen borde dra slutsatser av dess misslyckade försök till hög skatt på tobak. Det minsta man skulle kunna begära av regeringen är att den ger besked om hur det ska bli för att åtminstone ge bryggerinäringen klara spelregler om hur framtiden för deras näring kommer att se ut. Finns det hopp för svenska bryggerier? Inte bara bryggerinäringen skulle behöva ett snabbt och tydligt svar utan även de ca 300 vin- och spritimportörerna i och Systembolagets anställda vill nog också ha ett svar på denna fråga. När ämnar finansministern ge klara och tydliga besked i alkoholskattefrågan?
ip · GO10127 · 2000-11-17 00:00:00 — Interpellation 2000/01:127 av () till statsrådet om elevers rätt till kunskap Utbildning måste vara anpassad efter de som ska utbildas. Alla elever kan och vill lära men på olika sätt. Att ska ge likvärdiga kunskaper betyder inte att utbildningen ska vara likadan, snarare tvärtom @ att all utbildning måste utgå från varje enskild elevs behov i skolan. ekonomi befinner sig i ett positivt läge och det är nu som strukturella förändringar bör göras. och har kommit med ett antal rapporter som visar på att situationen i skolan är allt annat än tillfredsställande. Många skolor fungerar bra, uppnår goda resultat och arbetar med kvalitetsarbete. Detta gäller dock inte för alla skolor och konstaterar i en rapport att skillnaderna är så stora att man bedömer att alla elever inte erbjuds en likvärdig utbildning. Variationerna mellan kommuner när det gäller andelen elever som uppnår godkända kunskaper är stora. I vissa kommuner är det av eleverna som får godkänt och i andra kommuner är det som uppnår målen. Skolväsendet har i och med förändringarna gått alltmer mot en målstyrning. Detta är mycket positivt men det är nu dags att ta ytterligare steg för att garantera alla elevers grundläggande kunskaper. Kunskaper och inte tid ska styra hur länge man går i skolan, timplanerna ska slopas och individuella studieplaner införas. Skolplikten ska inte handla om att förvara eleverna utan om att varje elev ska ha en rättighet till kunskap. Tyvärr har socialdemokratin traditionellt sett stått för synsättet att en likvärdig utbildning innebär att alla grundskolor använder samma pedagogik, huvudman och centralt styrd användning av undervisningstimmarnas uppdelning m.m. Detta har inneburit att man har försökt att anpassa eleverna efter skolan i stället för att försöka forma skolan efter varje elev. Glädjande nog så verkar dock skolministern öppen för några av de förslag om strukturella förändringar som lagt fram i . I skoldebatten uttalade sig positivt till att införa individuella studieplaner. ser nu fram emot att få se konkreta förslag på detta område från skolministern. Med anledning av detta vill jag fråga skolministern: Vad avser skolministern göra för att garantera alla elever en likvärdig rätt till kunskap? Hur kommer ministern att arbeta för att införa individuella studieplaner?
ip · GO10130 · 2000-11-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:130 av () till försvarsminister om IT-säkerhet Det görs omkring 100 försök till dataintrång i Pentagons IT-system. President , liksom kongressen, har tagit de nya hoten på stort allvar eftersom det handlar om den nationella säkerheten. Presidenten har tagit flera initiativ för att skydda offentliga IT-system och förbättra samarbetet med den privata sektorn. Nya myndigheter har skapats. Man satsar motsvarande för att möta de nya hoten. Hur står det till med den svenska datasäkerheten? Hur långt har vi kommit i skyddet av samhällsviktiga IT-system? En uppfattning kan man få genom att ta del av de ca 700 grundliga analyser av strategiska och samhällsviktiga datasystem som () låtit genomföra. Ett resultat är bl.a. att av de analyserade myndigheterna, organisationerna och företagen saknar avbrottsplanering. Man vet helt enkelt inte hur man ska göra om "skärmen slocknar". Över hälften saknar reservrutiner, backup m.m. Vad gör regeringen för att få ordning på säkerhetsfrågorna och klara ut ansvarsförhållandena inom IT-säkerhetsområdet? Många myndigheter har i brist på styrning agerat självständigt för att få till stånd olika lösningar. Något nationellt ansvar för IT-säkerhetsfrågor finns nämligen inte. Det som hänt är att regeringen har låtit utreda frågan . Statskontoret, Försvarsdepartementets arbetsgrupp för skydd mot informationsfrågor (Ag IW) och konsultföretaget har studerat frågan och kommit till i stort sett samstämmiga förslag. Trots det har regeringen inte fattat några beslut utan nu hänvisat frågan till ännu en utredning: den pågående Sårbarhets- och säkerhetsutredningen. Medan utredningarna pågår sker dataintrång, angrepp av datahacker och spridning av datavirus. Stora säkerhetsmässiga och ekonomiska värden står på spel och går förlorade. har väntat otåligt på att regeringen ska visa handlingskraft. Men regeringen fortsätter att utreda. måste visa att vi är en ansvarsfull och modern som tar säkerhetsfrågorna på allvar. Det nationella ansvaret för säkerhetsfrågorna måste lösas. Mina frågor till statsrådet är: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att klara ut ansvarsförhållandena inom IT-säkerhetsområdet i offentlig verksamhet? Vad avser regeringen göra med de förslag Statskontoret, Försvarsdepartementets arbetsgrupp för skydd mot informationsfrågor och har avgivit? Vad avser statsrådet göra för att påskynda behandlingen av dessa frågor?
ip · GO10131 · 2000-11-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:131 av () till statsrådet om röstade 1997 i emot ratificeringen av . En outtalad förutsättning för konventionen var antagandet att en asylansökan leder till samma beslut i alla medlemsstater, något som alla redan då visste inte stämde. Detta skulle som vi då förutsåg få till konsekvens att konventionen i vissa fall inte kan tillämpas eller att staterna gör sig skyldiga till brott mot . hävdade också att konventionen skulle leda till en mer ojämn fördelning av asylsökande mellan medlemsstaterna eftersom de stater som hade yttergränser i syd eller öst skulle få ansvaret för oproportionerligt många asylsökande. Det skulle i sin tur få som konsekvens att de länderna sökte bygga sina murar mot omvärlden allt högre. Ytterligare en allvarlig konsekvens av konventionen som förutsåg var att den skulle leda till att asylsökande familjer riskerade att splittras på två eller flera EU-länder. Alla dessa farhågor avfärdades av riksdagsmajoriteten. I artikel 63 1 (a) i Amsterdamfördraget åläggs kommissionen att lägga fram ett förslag till gemenskapsrättsligt instrument för att avgöra vilket medlemsland som ska vara ansvarigt för att handlägga en asylansökan, alltså just den fråga som avsågs att lösa. I förberedelserna för en sådan rättsakt presenterade kommissionen ett arbetsdokument som utvärderar sätt att fungera. Kommissionen konstaterar att konventionen fungerar mycket dåligt och att de flesta farhågor som bl.a. Kommissionen konstaterar att konventionen kraftigt fördröjer ärendenas handläggning. Svårigheterna att styrka i vilket EU-land den asylsökande först reste in är nästan oöverstigliga. Dessutom utgör de ett starkt incitament för den asylsökande att förstöra sina resehandlingar. Reglerna mot familjesplittring är svaga och begränsade. EU-länderna har misslyckats med att enas om regler för att förhindra familjesplittring. Konventionen verkar också i riktning mot en koncentration av asylsökande till vissa länder. Kommissionen räknar med att lägga fram ett förslag till rättsakt eller . Arbetsdokumentets slutsats är att det egentligen bara finns två alternativ. Det första är att lappa och laga på den nuvarande konventionen och försöka mildra de värsta nackdelarna. Men det går inte att egentligen göra mycket åt dem, de är inbyggda i konventionens grundförutsättningar. Det andra alternativet är enkelt och lättillämpat, den asylsökande får själv avgöra i vilket land han eller hon vill lämna in sin asylansökan. Därmed undviks de flesta av den nuvarande konventionens nackdelar. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Är regeringen beredd att verka för att ett kommande direktiv för att ersätta utgår från principen att den asylsökande själv får avgöra i vilket EU-land han eller hon vill göra sin asylansökan?
ip · GO10132 · 2000-11-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:132 av () till statsrådet om fristående skolor I meddelar skolminister att hon vill ge alla barn samma rätt att gå i fristående skolor. Det är ett mycket glädjande besked. Den regel som riskerar utestänga vissa barn från ett fritt skolval borde aldrig ha införts. En lagändring för att åstadkomma det skolministern säger sig vilja göra är enkel att genomföra. Och det är viktigt att det sker utan dröjsmål. Redan till höstterminen borde alla elever ha samma rättigheter. Med hänvisning till vad jag här har framhållit ber jag att till skolminister få ställa följande fråga: När kommer att få förslag till de lagändringar som ger alla barn samma möjlighet att gå i fristående skolor?
ip · GO10133 · 2000-11-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:133 av () till statsrådet om idrott och hälsa i skolan På den senaste hjärtkongressen talades om 14@15-åringar med åderförkalkningar och flera studier har presenterats om hur fetmaepedemin har ökat dramatiskt bland landets tonåringar. gjordes en landsomfattande undersökning som visade att av flickorna och av pojkarna inte ens går i sträck. Hur det ser ut vet man inte men det lär inte vara bättre. Skolgymnastiken skulle kunna vara en räddning för dem som inte rör sig alls. Ängslättskolan utanför har som första grundskola i startat ett projekt där barnen ska ha schemalagd gymnastik . Skolmiljön har utformats för att inbjuda till fysisk aktivitet och eleverna ska lära sig att äta rätt. Sammantaget ska den förbättrade hälsan leda till att de klarar sig bättre i skolan. Den dagliga gymnastiken ska göra barnen friskare, de ska få starkare benstomme, lättare att koncentrera sig och bli mer harmoniska. så kunde man se att barnens motorik blivit bättre och att även skriv- och läsinlärning förbättrats. Föräldrarna ska engageras i projektet genom informationsmöten om vikten att laga rätt mat och att röra på sig. Efter skolreformen och läroplansförändringar genomförde en omfattande utvärdering av olika delar av skolidrotten i grund- och gymnasieskolan. Studien visade på negativa effekter av skolreformerna och bidrog med all säkerhet till att sedan fick en ökning av idrottsämnet från 460 för grundskoletiden. Trots denna förstärkning visar studien att många skolor inte klarar alla momenten i läroplanen, bl.a. riskerar simkunnigheten att minska bland våra barn och ungdomar. Friluftsdagarna har också minskat och verkar sakta försvinna ur skolsystemet, detta är en mycket olycklig utveckling. Även andelen idrottslärare i har minskat . Skolhälsovårdens personal menar att sjukdomar som högt blodtryck, åldersdiabetes och benskörhet grundläggs tidigt så det finns anledning till oro för den svenska folkhälsan. Om inga förändringar görs kommer detta att innebära att vi får ökade kostnader för sjukvården som det innebär ett lidande för den enskilde. Med den utveckling vi haft under med alltmer stillasittande framför TV-apparater och datorer är det oerhört viktigt att skolan verkligen satsar på idrottsämnet och att ämnets roll förstärks i skolan. Med anledning av ovanstående vill jag fråga skolministern: Vad avser skolministern vidta för åtgärder för att främja idrott och hälsa i skolan?
ip · GO10134 · 2000-11-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:134 av () till finansminister om skattereglerna för ideella ungdoms- och kulturorganisationer Idrottsrörelsen har möjlighet att avlöna domare, hjälptränare med flera idrottsledare med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter och avgifter/särskild löneskatt. Detta enligt rekommendationer RSV 2354 utgåva 8. Denna förmån är bra för idrottsrörelsen och inget jag önskar ta ifrån dem. Det är en viktig verksamhet för många barn och ungdomar. Alla människor har behov av att röra på sig, att lära sig samverkan i roliga former och att utveckla ett demokratiskt ledarskap. Alla barn och ungdomar är inte intresserade av idrott i den form som bedrivs av idrottsorganisationerna. Man vill göra andra saker eller delta i idrottsaktiviteter utan något tävlingsmoment. Där fyller andra ungdoms- och kulturorganisationer en viktig funktion. Där finns organisationer som 4H, Vi Unga, Unga Örnar, SVEROK, scoutrörelsen, kyrkliga ungdomsorganisationer och många kulturorganisationer. De har en allsidig verksamhet som lockar till sig många ungdomar. Ungdomarna får själva lära sig leda och ta ansvar i organisationerna. De får lära sig umgås med djur och natur och också delta i idrottsaktiviteter men på en mer lekfull nivå. Dessa organisationer har också stora behov av ledare som kan hålla ihop verksamheten. För alla dessa ledare finns inte motsvarande möjlighet till lättnader för avgifter och skatter som finns för idrottsorganisationerna. Detta upplever jag och många med mig som orättvist. Det innebär också att de här organisationerna har ännu svårare än idrotten att engagera ledare. En annan sak är att organisationerna för att över huvud taget få tag i ledare betalar dem "svart". Det innebär att man ändå undandrar samhället den skatt som ledarna skulle betala och det skickar fel signaler till ungdomarna @ att man inte värderar deras arbete lika mycket och det är acceptabelt med "svarta" pengar i ideella organisationer. Detta innebär att samhället inte blir entydigt i sina normer och regler. Det är en brist som kan avhjälpas med en förändring av skattereglerna för ideella och kulturella ungdomsorganisationer. Med ledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att rätta till den här ojämlikheten?
ip · GO10135 · 2000-11-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:135 av () till kulturminister om kulturarbetare Många konstnärer har svårt att leva på intäkterna från sin konstnärliga verksamhet. Skådespelare, dansare, bildkonstnärer, musiker osv. är också vad man ibland kan kalla ofrivilliga företagare och har som sådana att kämpa med höga skatter, byråkrati och krångliga regler. Kostnaden för tillväxthämmande regler är betydande och priset betalas både av de yrkesverksamma och konsumenterna och leder till att man lockas kringgå dem. har vi kunnat läsa om hur svarta pengar betalats ut till kulturarbetare av bl.a. de myndigheter som ska kontrollera och bekämpa den svarta ekonomin. Det är upprörande och visar också på att nuvarande regler inte får avsedd effekt. Något måste göras och det skyndsamt. Min fråga är: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att underlätta för våra kulturarbetare att få ersättning för utfört arbete som också inkluderar exempelvis nödvändiga pensionspoäng?