ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO1012 · 2000-09-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:12 av () till utbildningsminister om bonussystem Studielån på 6@9 miljarder kronor avskrivs från statens fordringar. Vetskapen att lån avskrivs på detta sätt kan lätt få till följd att många studenter söker lån i onödigt hög grad. Om bonus för snabb återbetalning erbjuds skulle med stor sannolikhet staten kunna inkassera sina fordringar på ett effektivt och snabbt sätt. skulle helt klart staten på detta sätt minska sina kostnader. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förhindra att så stora summor av skattebetalarnas medel försvinner ur statens kassa?
ip · GO1013 · 2000-09-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:13 av () till utbildningsminister om studentpeng Den s.k. studentpengen fastställdes . Den ligger fast trots förändringar i form av lönesättningar för lärare, hyresökningar och andra grundkostnader. Grundutbildningar särskilt inom filosofisk fakultet får allt mindre resurser till själva undervisningen och handledningen som enligt min mening är kärnverksamhet. Vid vissa lärosäten, särskilt inom filosofisk fakultet, begränsas undervisning till 4@6 lektioner . Såväl studenter som lärare uppfattar denna volym som ytterst knapp om ens möjlig att bedriva kvalitativt god undervisning på. Jag har förhört mig om hur grunderna för beräkningar av studentpengen är beskaffade men inte lyckats få något tillfredsställande besked av anställda på högskolan. Det är otillfredsställande att de som ska planera och lägga upp undervisningen inte förstår sina förutsättningar. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att redovisa studentpengen som underlag för beräkning och kvalitet i högskoleutbildningen?
ip · GO1014 · 2000-09-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:14 av () till utbildningsminister om dimensionering av utbildningsplatser Utbildningsministern är ansvarig för dimensioneringen av utbildningsplatser mellan naturvetenskap och teknik å ena sidan och humaniora och samhällsvetenskap å andra sidan. En humanistisk människosyn innebär alla människors lika värde och respekt för olikheter i begåvningar och intressen. Den innebär respekten för individens fria tanke, fri möjlighet till den kunskap som man har behörighet till. I sin förlängning handlar detta om det fria yrkesvalet. Enligt min mening borde denna syn hellre än sökbilden till utbildningar vara utgångspunkt för dimensionering av platser. Det verkar som att regeringen utgår ifrån att av alla ungdomar som vill läsa vidare är tre fjärdedelar tekniskt intresserade och en fjärdedel humanistiskt intresserad. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att ändra detta dimensioneringsförfarande?
ip · GO1015 · 2000-09-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:15 av () till statsminister om aidsfrågan i Begravningstågen ökar i länderna i södra , begravningsplatserna fylls, alltfler barn blir föräldralösa, lärare dör, sjukvårdspersonalen dör, mer än var femte person är hivpositiv i flera länder och antalet aidssjuka ökar ständigt. föds 5000 hivsmittade barn i och 4 miljoner väntas dö i aids. I är var fjärde person smittad i storstadsområdena. På huvudstaden största begravningsplats begravs 60 döda . Detta är bara några exempel. Förutom de mänskliga tragedierna i denna gigantiska farsot slås förutsättningarna för all utveckling i länderna ut. När en stor del av befolkningen dör, när folk ständigt är borta från jobbet för att gå på begravning, när utbildade nyckelpersoner dör, då är det inte svårt att förstå att detta inte endast är ett hälsoproblem, det är ett utvecklings-, demokrati- och säkerhetsproblem. Kampen mot hiv/aids har en framträdande och växande betydelse i utvecklingssamarbete med länderna i södra . Vi har också en betydande kompetens att konstruktivt arbeta med att förändra attityder och beteende för att stoppa smittspridningen. Det kunde jag och två andra ledamöter konstatera vid ett studiebesök i och . I har ett projekt i Kafuedistriktet utanför som bl.a. går ut på utbildning av unga till att utbilda andra unga, information om och tillhandahållande av kondomer. Det handlar också om att ändra det manliga beteendet att ha sex med ett stort antal kvinnor, gärna unga. Kunskapen om och tillgången på kondomer är minimal. Projektet är framgångsrikt och behöver spridas. I besökte jag två projekt, ett mycket imponerande i som stöder hivpositiva kvinnor och deras barn och ett projekt som arbetar med diskrimineringen av hivpositiva. Samtliga är mycket upprörda över att president förnekar sambandet hiv@aids och att han vägrar befolkningen stoppmediciner, som skulle kunnat hindra sjukdomen att bryta ut och kunnat hindra smittöverföring från mor till barn. Han anser att aids orsakas av fattigdom. Det är sant att fattiga hivpositiva människor har sämre motståndskraft, men det är inte fattigdomen som orsakar aids. I stället är det så att aids orsakar fattigdom. attityd skapar inte bara förvirring i , människorna i alla länder i södra lyssnar givetvis på presidenten. Därmed motverkas arbetet med att hindra spridning och effekter av farsoten. är utsatt för stort internt tryck men politisk prestige hindrar honom nu att tänka om. Statsministerns goda relation till och täta kontakter med skulle kunna användas för att lösa denna tragiska prestigefråga. En ändrad attityd hos den sydafrikanske presidenten skulle kunna rädda många människor undan aidsdöden och medverka till att arbetet med frågan i utvecklingssamarbete med länderna i södra får större effekt. Jag vill därför fråga: Avser statsministern att aktualisera frågan om hiv/aids i samtal med president?
ip · GO1016 · 2000-09-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:16 av (m) till statsrådet om boendesituationen i växer och många människor vill flytta hit och det är en bra utveckling. Tyvärr är det största hindret för detta boendesituationen i . Detta är ett hot mot regionens tillväxt och även ett hot mot bekämpning av arbetslöshet då många som skulle kunna få arbete i regionen hindras då de inte kan få en bostad. Ett bruksvärdessystem som inte tar hänsyn till läge eller efterfrågan gör att rörligheten på bostadsmarknaden är lika med noll. Nybyggnationer lönar sig föga på grund av de dyra byggnadskostnaderna som inte betalar sig med det hyressättningssystem som finnas . Detta är ett problem i alla tillväxtområden, men är extra utsatt. Likaså finns det hinder att få möjlighet att ombilda sin hyresrätt till bostadsrätt trots att det bevisligen finns vilja inom regeringen. Det borde vara positivt att kunna sprida ägandet av boendet och öka det individuella ansvarstagandet för sin egen bostad. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att lösa de uppenbara bostadsproblem som finns i tillväxtregionerna?
ip · GO1017 · 2000-09-25 00:00:00 — Interpellation 2000/01:17 av () till finansminister om bensinskatten En stor utgift för många hushåll är kostnaden för bensin. , för att ta ett exempel, är ett glesbygdslän där avstånden är långa och kommunikationerna oftast otillräckliga. Bilen är helt enkelt ett måste. I många hushåll klarar man sig dessutom inte med en bil, utan man måste ha två bilar för att klara resorna till/från arbetet samt övriga resor. Bl.a. gäller det resor med barn och ungdomar till/från idrottsevenemang, träningar och matcher, resor till andra sociala aktiviteter och en del annat. Samma sak för pensionärerna som också behöver bilen, inte bara för att åka till livsmedelsaffären, till samhällsservice i övrigt, utan också till en rad sociala aktiviteter. En genomsnittsbilist tankar ca bensin . Med ett bensinpris på 9,34 blir kostnaden ca . På den summan är skatt. Det betyder att skatten är nästan som ett helt barnbidrag. Bensinskatten, som sin tur ger bensinpriset, är alltså en stor utgift för många familjer. Vilka åtgärder ämnar finansministern vidtaga för att sänka bensinskatten?
ip · GO1018 · 2000-09-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:18 av () till näringsminister om vindkraftsutbyggnaden Debatten går hög när det gäller etablering av vindkraft i Öregrundsgrepen, län. Det hävdas bl.a. att vindkraften har ett behov av subventioner på från skattebetalarna. I debatten framförs att det är vindkraftsbolagen som ska ersätta fastighetsägare när vindkraftverk ger fastighetsförstörelse. Denna ersättning ska enligt påståendet garanteras av kommunen och kommunen ska ha ett ekonomiskt ansvar för täckning av eventuella förluster vid fastighetsförsäljning beroende av etableringar av vindkraftverk. Eftersom diskussionerna gäller en eventuell etablering av vindkraftverk i Öregrundsgrepen blir det naturligt att jämförelser även görs med Forsmarks kärnkraftverk och statens subventioner av kärnkraften. Om ska få i gång detta alternativa energislag, varav vindkraften är en del, anser jag att det är utomordentligt viktigt att man ifrån statens sida tar aktiv del i den debatt som pågår så att en saklighet och korrekt information ges. känner sig människor osäkra och förvillade av de olika uppgifter som kommer fram i debatten. Vidare sägs att det saknas forskning om vilka konsekvenserna är för människor och miljö av havsbaserad vindkraft. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till näringsministern: 1.Avser näringsministern verka för att tillskjuta ytterligare medel till subvention av vindkraft? 2.På vilket sätt verkar näringsministern för att stimulera forskning kring konsekvenserna för människor och natur vid utbyggnad av havsbaserade vindkraftverk? 3.Vilka åtgärder avser ministern vidta för att klargöra det ekonomiska ansvaret för förluster vid fastighetsförsäljning till följd av vindkraftsanläggning?
ip · GO1019 · 2000-09-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:19 av () till socialminister om kampen mot hiv i storstäderna På nationella konferens om framtidens hiv/STD-prevention betonade socialminister att ambitionen måste vara fortsatt hög när det gäller hiv. Socialministern framhöll hur viktigt det är att arbetet med hivpreventionen kan garanteras. Av socialministerns uttalanden kunde man dra den slutsatsen att regeringen även skulle fortsätta och anslå medel till detta viktiga arbete. När jag läser årets budgetproposition, utgiftsområde 9, får jag en smärre chock när jag upptäcker att regeringen över huvud taget inte anslår några medel till storstäderna. De allra flesta hivinfekterade finns i storstadsområdena och det är givetvis där som det är viktigast att det preventiva arbetet bedrivs. Därför är det svårt att förstå avsikten med att behålla medlen ca 80 miljoner till preventivt arbete i övriga landet, men slopa det till storstäderna. Från anslaget 99:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25 har tidigare fördelats under åren 1999@2000 för hivpreventivt arbete i storstadsregionerna. I är antalet registrerade hivinfekterade drygt 5000 personer. arbetar ideella föreningar och ungdomsmottagningar aktivt med att förebygga att fler drabbas. har de kunnat finansiera sin verksamhet med statliga medel som fördelats via . I storstäderna förefaller framtiden mycket oviss för denna verksamhet. Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att det hivpreventiva arbetet i storstäderna även fortsättningsvis ska garanteras?
ip · GO102 · 2000-09-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:002 av () till socialminister om hörselvård Tillgången till bra hjälpmedel anpassade efter individens behov och utprovade och erhållna inom rimlig tid är avgörande för den enskildes möjligheter till ett bra liv. Uppenbarligen finns det stora brister. Inte minst för människor med hörselnedsättningar är det stora problem att få tillgång till bra hjälpmedel inom en rimlig tid. I tidskriften (nr 2000) redovisas en situation, med växande köer vid landets hörcentraler, som förskräcker. Den beskriver en situation med i många fall akut brist på personal, akut brist på pengar. Slutsatsen dras att det "råder fortsatt kris inom svensk hörselvård, ibland med över två års kötid". Detta är ju en helt orimlig situation och utveckling som, enligt min uppfattning, kräver åtgärder. Utöver ekonomiska resurser är en ökad tillgång på audionomer en förutsättning för att klara hörselvården. I framför allt norra verkar det vara problem att fylla vakanser. För att klara situationen krävs att det finns en nationell överblick över behovet nu och framöver och att utbildningsdimensioneringen stämmer med efterfrågan. Utöver att redovisningen visar att de allra flesta landsting/regioner har växande köer till sina hörcentraler kan man utläsa att det är vanligt att pensionärer återfinns i denna oprioriterade grupp. Detta kräver sin förklaring. Varför är pensionärer lågprioriterade? Varför är pensionärernas sociala liv mindre viktigt än andra gruppers? Hur stämmer det med intentionerna i riksdagsbeslutet om prioriteringar i hälso- och sjukvården? Jag vill fråga socialministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för en fungerande hörselvård, komma till rätta med växande köer vid landets hörcentraler och för att förbättra situationen för de som är i behov av hjälpmedel? Hur avser regeringen att säkra det framtida behovet av audionomer?
ip · GO1020 · 2000-09-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:20 av () till utbildningsminister om specialistsjuksköterskor inom onkologisk vård Sjuksköterskor med specialisering i onkologisk vård har ett specialområde som omfattar patienter i alla åldrar. Specialområdet omfattar såväl vanligt förekommande som komplicerade maligna tumörsjukdomar som behandlas inom specialiserad och högspecialiserad sluten och öppen onkologisk vård. Sjuksköterskans specialisering kan vara inriktad på medikamentell cancerbehandling, onkologisk kirurgi och palliativ vård eller strålbehandling vid radioterapiavdelning eller annan motsvarande specialavdelning. I Allmänna Råd från 1995:5, Kompetensbeskrivningar för sjuksköterskor och barnmorskor framgår att en sjuksköterska med specialisering i onkologisk vård, inriktad på strålbehandling, också måste kunna medverka vid undersökning och behandling av patienter i alla åldrar vilka remitteras till radioterapiavdelningen eller annan specialavdelning för bedömning, undersökning och behandling. finns en oro att kraven på specialistkompetens försvagas. Om sjuksköterskan endast i vissa fall självständigt ska kunna utföra undersökningar och behandlingar inklusive strålbehandling, blir också onkologisjuksköterskor mera av allmänsjuksköterskor, vilket försvårar vården av cancerpatienter. En SIFO-undersökning visar att de flesta av patienter accepterade väntetider bara de fick ett gott bemötande och en professionellt präglad information. finns nämligen en stor brist på specialistsjuksköterskor inom onkologisk vård. Det skulle innebära en stor tillbakagång om strålbehandling inte skulle ingå i specialistutbildningen. En kronisk brist på strålbehandlingssköterskor skulle uppstå om uppdragsutbildning skulle vara medlet att möta behovet av denna utbildning. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att utbildningen till sjuksköterska inom onkologisk vård ska behålla sin specialistkompetens vad gäller strålbehandling?
ip · GO1021 · 2000-09-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:21 av () till socialminister om förslaget om abortpersonregistret har vi riksdagsledamöter fått kännedom om att avser att inrätta ett abortpersonregister där kvinnor som tar abort registreras. har alltid statistiska uppgifter samlats in men kvinnors rätt till fri abort har gällt enligt 1974:595 års abortlag. Att registrera kvinnor som genomför aborter anser s-kvinnorna strider mot abortlagens 1§ där fri abort gäller för kvinnor . Det strider också mot hela grundtanken till abortlagen att kvinnan inte behöver uppge abortorsak om hon inte vill. Däremot efter artonde havandeskapsveckan gör kvinnan en ansökan till och ska då enligt 3§ abortlagen ange skäl som underställs en bedömning. I finns en stor majoritet för abortlagen och det finns inga planer på att försämra den, inte heller att frånta kvinnor rätten att själva bestämma eller avkrävas orsak eller att registrera sig. S-kvinnorna kommer aldrig att acceptera att kvinnors rätt till fri abort äventyras eller att tankarna eller värderingarna bakom abortlagen förändras. Min fråga till socialministern är: Avser socialministern att se till att förslaget om att inrätta ett abortpersonregister stoppas?
ip · GO1022 · 2000-09-28 00:00:00 — Interpellation 2000/01:22 av () till näringsminister om nya regler för transportbidrag Transportbidraget har stor betydelse när det gäller att minska avståndsberoende nackdelar för företag i glesbygd, vilka har långa avstånd till marknaden. fick ett antal berörda företag beskedet att detta bidrag inte längre ska utgå. Indragningen ska också gälla retroaktivt tillbaka, vilket måste anses som rätt ovanligt. Regeringens beslut att undanta alla produkter med anknytning till jordbruk och livsmedelsindustri slår väldigt hårt mot bl.a norra . Dels gäller det stora merkostnader, som enbart för de lantbrukskooperativa förädlingsföretagen uppgår till . Till detta kommer merkostnaderna för ett stort antal privata företag. Den av regeringen beslutade försämringen drabbar i hög grad s.k. nischprodukter, specialiteter som är en viktig inriktning för de norrländska livsmedelsföretagen och deras möjligheter att komma in på en större marknad. Dessutom måste det betraktas som utomordentligt orättfärdigt att dessa försämringar ska tillämpas retroaktivt från detta år. Flera företag som ingått långsiktiga affärsförbindelser får stora och ej budgeterade merkostnader. Om dessa försämringar beror på EU-regler bör det också belysas vilka motförslag som den fört fram i detta ärende. Mina frågor till näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att ompröva det retroaktiva införandet? Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att kompensera de värst drabbade?
ip · GO105 · 2000-09-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:5 av () till statsrådet om kommuner Regeringens ansvarige för omställningspolitiken efter försvarsbeslutet har i olika medier uttalat sig om utvecklingen av kommuner. Sammanslagning med större grannkommuner är regeringens tjänsteman, , patent för landets kriskommuner. Han förutspår att ca 100 kommuner av nuvarande 289 kommuner kommer att försvinna och anger att gamla instrument inom utjämningspolitiken inte längre fungerar. Den senaste tvångssammanslagningen av landets kommuner skedde 1971 då antalet kommuner krympte från ca 1000 till 277 kommuner. Därefter har det dock skett och sker fortfarande ett återhämtande genom att nya kommuner återigen bildas. Ett nybygge som utgår från ett mycket starkt lokalt engagemang från kommundelens invånare som har idéer och kraft att formulera nya villkor för samarbetet mellan kommuninvånare och kommunalförvaltning. Allt i syfte att stärka demokratin och finna lokala lösningar på lokala problem. har vi 289 kommuner och det står ett flertal kommundelar i kö för att bli självständiga och starta eget. Det efterfrågas från kommunerna och deras företrädare ett intresse från regeringens sida att modernisera sin politik så att det ges möjlighet för ett starkare lokalt självstyre som kompletteras med tydligare och rättvisare nationella spelregler för att därmed stärka den regionala utvecklingen och tillväxt. Förslag som har till syfte att finna nya flexibla arbetsformer för att kunna möta 2000-talets ekonomiska krav och demokratiska behov. Jag vill därför fråga statsrådet följande: Avser statsrådet verka för att förhindra en utveckling som tvingar fram nya kommunsammanslagningar? På vilket sätt avser statsrådet arbeta för att tillförsäkra alla landets kommuner möjligheten att utvecklas i enlighet med lokala förutsättningar och den lokala viljan?
ip · GO106 · 2000-09-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:6 av () till justitieminister om el- och fotbojprojektet Alla riksdagsledamöter har fått boken förbjudet av , om hur hon levde med en misshandlare och hur han efter separationen fortsatt trakassera henne och barnen. Så här lyder en av dikterna: "Jag har hämtat på dagis vi promenerar genom parken betraktar alla kala träd som spretar sagolikt i lampljuset det svartnar tidigt då plötsligt och utan omsvep står du där som sprungen ur mörkret med vansinnig blick och fäktande armar jag: muren mellan barnet och dig du: murbräckan barnets skrik: hjärtskärande att jag inte dödade dig medan jag kunde." Enligt förslag från kommer en försöksverksamhet att påbörjas med el- och fotbojor. Min fråga till justitieministern är: Hur kan det här försöket hjälpa kvinnor som misshandlats av sina f.d. män att få trygghet i sitt nya liv?
ip · GO107 · 2000-09-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:7 av () till justitieminister om svarttaxi På flera orter i landet pågår en mer eller mindre omfattande verksamhet med s.k. svart taxi. Dessa "svartskjutsar" lockar till sig kunder på olika sätt. Deras verksamhet inbringar stora summor pengar, som undanhålls från beskattning. Dessa "svartskjutsar" slår också undan själva grunden för avregleringen av taxi, nämligen konkurrens på lika villkor. Kunder som anlitar dessa "svartskjutsare" är ofta ungdomar, som själva inte inser, vare sig ekonomiska eller övriga risker med att anlita dessa åkare. Därför är det viktigt, även i ett fostrande syfte, att vidta tillräckligt kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med denna verksamhet. I nordvästra , i städerna och , räknar man med att cirka ett tjugotal "svartskjutsare" regelbundet är i farten under veckosluten. I min hemstad, , är det ungefär hälften så många. De personer som döms för att ha kört s.k. svart taxi får till övervägande delen dagsböter. Det innebär att de i praktiken är oförhindrade att återuppta sin illegala verksamhet. I stället för böter borde återkallelse av körkort och beslagtagning av bilen enligt trafikbrottslagen bli den normala påföljden. Är justitieministern beredd att skärpa straffen för s.k. svarttaxiverksamhet?
ip · GO108 · 2000-09-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:8 av () till statsrådet om kritik mot tillväxtavtalen inbjöd regeringen svenska regioner att utarbeta regionala tillväxtavtal (RTA). Tillväxtavtalen syftar till effektivare samordning mellan politikområden som främjar tillväxt och sysselsättning. påbörjade länen diskussioner och förhandlingar om finansiering av åtgärdsprogrammen. överlämnades 21 regionala avtal till regeringen och därefter påbörjades genomförandet i alla län. Ett konsortium bestående av Nordregio, () och Ledningskonsulterna fick i uppdrag av att genomföra en processtudie av förhandlingarna i sju län, samt även studera den centrala nivån för att ge uppslag till en bättre organisering inför nästa års avtal. I rapporten framkommer en förödande kritik på olika områden: Regeringens riktlinjer till länen förändrades från att från början ha varit öppna erbjudanden, till att i kompletterande riktlinjer uttala att regelverket på alla områden skulle gälla. Stark kritik har bl.a. riktats från länen kring arbetsmarknadsmedlen. Tillväxtkapitalet var till stor del redan bundet i existerande verksamhet. Inga större omfördelningar av resurser har skett. Mer stimulans behövs om det tidskrävande arbetet med tillväxtavtal ska hålla i sig fortsättningsvis. RTA-arbetet har till största delen drivits av offentliga aktörer och genom tjänstemännens arbete. Näringslivets medverkan är marginell. Det finns en utbredd uppfattning inom att det från början saknades en långsiktig övergripande strategi för RTA. Idén lanserades utan att dess konsekvenser hunnit analyseras. Flera fackdepartement har haft svårt att hinna med att prioritera RTA-arbetet. kritiseras för ledningen av RTA. Man har gett motstridiga uppgifter till länen. Man borde inte själv ha svarat för genomförandet utan överlåtit det till en speciell delegation. Regeringens roll är ju att föreslå en strategi, inte att vara verkställande. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att det kommande arbetet med tillväxtavtalen ska få ett bättre utfall? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att klargöra vilken central och regional organisation som fortsättningsvis ska svara för genomförande av tillväxtavtalen? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka näringslivets medverkan i RTA-arbetet?