ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10190 · 2000-12-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:190 av () till försvarsminister om räddningsverksamheten vid översvämningar De stora vattenmassor från översvämningskatastrofen i och har fyllt till nya rekordnivåer, och flera städer kring Värnen kan komma att hotas av nya översvämningar. Vattnet formligen dränkte västra och norra . Samma påfrestningar skedde i bl.a. Voxnadalen i och dalgång i . Genom utflöde i passerar nu stora vattenmängder ut i havet och ännu mer vatten är att vänta . Bekymret ligger inte bara i att stora områden svämmas över. Minst lika allvarligt är det när vattenmassorna drar sig tillbaka med rasrisk som följd och då särskilt i älv-dalen. Det som gör älvdals-området särskilt känsligt är den mängd "farligt gods"-transporter på vattenleden. Därtill hör älvs-strandområden till industritätaste områden med flera verksamheter som är högriskklassade och potentiella miljörisker. Det är för övrigt bekymmersamt att landets andra stad med invånartät omgivning har som främsta (och enda) vattentäkt. älv-dalen och markförhållandena där är tidigare känd för stora skredrisker. Katastrofer som de i och . På många andra platser utefter älven och dess närhet har skred förekommit . Tuvekatastrofen som skedde från är det senaste stora exemplet på osäkra markförhållanden som finns i detta område i . Som känt är innehåller marken här lera som mycket lätt blir instabil och förorsakar skredrisk när vattenstånden blir höga eller när stor nederbörd kommit , som vid Tuvekatastrofen. De senaste rapporterna uppger nu att rekord-mängder av vatten (1000@1200 kubikmeter ) släpps genom och detta kommer att ske . Trots detta har stigit långt in . Därtill kommer problem då det ger ett bromast utflöde i havet då västvinden ligger på. Oro finns nu över vad ett högt vattenstånd i kan innebära för risker för instabilitet i marken efter älvens stränder. Det är förvånande att varje gång en översvämningskatastrof inträffar så tas alla inblandade på sängen. Det synes gälla de flesta såsom vattenföretagen, kommuner eller andra. Detta tyder på att beredskapen för översvämningskatastrofer bör höjas. Vattendomar, beredskapsplaner osv. bör ses över. En oroande och besvärande fråga inställer sig hos de flesta: Vilken beredskap finns för konsekvenserna av stora vattenmängder genom och Vänerlandskapen? Bedömningar av konsekvenserna av stora vattenmängder är inte tillräckligt invägda i räddningstjänstens beredskap. Det tycks råda oklarheter om hur operativt räddningsarbete ska ske över länsgränser. Det har påtalats behovet av mer gränsöverskridande övningar länen emellan. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande frågor till försvarsministern: 1.Avser regeringen att vidta åtgärder som underlättar offensiv räddningstjänst över länsgränserna? 2.Är myndighetskontrollen tydligt påbjuden genom att bl.a. följa upp gällande vattendomar? 3.Är regeringen beredd att vidta förebyggande insatser som höjer säkerheten vid höga vattenflöden som råder i , och älv-dalen?
ip · GO10191 · 2000-12-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:191 av () till finansminister om yrkesfiskeavdrag I ett flertal skriftliga frågor har jag försökt få regeringen att ge ett klart besked om när yrkesfiskeavdraget ska införas. Detta arbete har bedrivits mot bakgrund av enhälliga beslut om att regeringen ska utreda och återkomma med ett förslag till ett yrkesfiskeavdrag. Det är upprörande att regeringen på ett så gravt sätt nonchalerat beslut och förhalat frågan om yrkesfiskeavdragets införande. Finansminister har besvarat mina frågor med att måste inkomma med ett positivt besked om att yrkesfiskeavdraget inte strider mot . Trots att statsrådet inte kunde precisera någon tidpunkt för yrkesfiskeavdragets införande så står att läsa i regeringens budgetproposition för innevarande budgetår att "regeringen kommer lägga fram förslag om att ett särskilt s.k. yrkesfiskaravdrag skall införas". Med tanke på att regeringen ännu inte lagt fram något förslag om yrkesfiskeavdrag när hösttermin lider mot sitt slut finns all anledning att ytterligare en gång fråga vad som händer med yrkesfiskeavdraget. Regeringens senfärdighet i hanteringen av de svenska yrkesfiskarnas konkurrensvillkor kan jämföras med den överenskommelse som yrkesfiskarna i har uppnått, och där det danska yrkesfiskeavdraget enligt överenskommelse kommer att uppgå till . Trots att olika jordbruksministrar vid ett flertal tillfällen lovat att yrkesfiskeavdraget ska införas har inget hänt. Är det oenighet mellan jordbruksministern och finansministern som gör att propositionen dröjer? Ska svenskt yrkesfiske verkligen bli lidande av att regeringen inte kan enas om ett förslag till yrkesfiskeavdrag? Regeringen måste följa beslut och sitt eget löfte i höstpropositionen 2000. Min fråga med anledning av vad som ovan anförs om yrkesfiskeavdraget till finansminister blir följaktligen, när finansministern avser att förelägga ett förslag om ett yrkesfiskeavdrag.
ip · GO10192 · 2000-12-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:192 av () till statsrådet om premiepensionsrätten I det informationsmaterial om det nya pensionssystemet som har sänts ut till alla hushåll beskrivs möjligheten att skriva över intjänad pensionsrätt till maka eller make. Det pensionsval som de flesta nu har gjort gäller intjänad pensionsrätt . Enligt anvisningar till de som ska överföra pensionsrätten ska anmälan ske till . visar det sig dock att anmälan som görs nu kommer att gälla först för . Regler för detta finns enligt uppgift i lagen om inkomstgrundad ålderspension 15kap 6§. Detta framgår även av faktabladet "Den nya allmänna pensionen" (utgivet av och ) där det framgår att om det görs en överföring av pensionsrätten, så minskas denna och att mottagaren får av beloppet. Det är märkligt att det anges att det finns möjlighet att överföra pensionsrätt som andra regler innebär att den intjänade premiepensionsrätten inte omfattas av denna möjlighet. Det fanns vad jag förstår inte någon möjlighet att anmäla önskemål om överföring av pensionsrätt i premiepensionssystemet. I vart fall var det få, om någon, som hade kännedom om detta. De regler som finns, som innebär att anmälan till ska ske före , är rimliga. Men det borde även ha funnits regler som gjort det möjligt att överföra intjänad pensionrätt inom premiepensionssystemet. Jag noterade vidare att statsrådet var utomordentligt kritisk i debatten för sedan då minskningen procent vid överföring av pensionsrätt i allmänhet diskuterades. Jag kan inte minnas att statsrådet var kritisk mot att det i premiepensionssystemet, inom statsrådets ansvarsområde, finns samma reduceringsregler. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser vidta för att pensionsrätt inom PPM-systemet som är intjänad kan överföras till make eller maka.
ip · GO10193 · 2000-12-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:193 av () till justitieminister om stasi-spioner Inte utan fog ansågs det "neutrala" både under och efter det under långa perioder vara ett verkligt eldorado för spioner. Via gick mycket av underrättelseverksamhet av illegalt slag. Detta har bl.a. besannats av den förre spionchefen i DDR, . Även många svenskar var inblandade. Man kan peka på bl.a. dem som fick spionutbildning i DDR. Genom kollaps och upphörande har mycket material om dessa verksamheter @ antingen riktade mot vårt land, eller med vårt land som bas @ blivit tillgängligt. I såväl som och har man tagit itu med dessa frågor. I har omfattande utredningar efter beslut av regeringen och igångsatts för att avslöja dessa agenter och presumtiva landsförrädare. I inleddes en första domstolsprocess mot en som anklagas för att ha gått ärenden. Flera processer är att vänta. Denna fråga är och borde vara minst lika viktig för vårt land. Två gånger har den berörts i kammaren. Vid båda tillfällena har tillfrågat statsråd "utgått från att polisen gör det de bör i frågan". Jag anser inte att det är nog. Vi ska inte bara gissa/utgå från, utan vi måste få veta. I dansk press, som ägnat sig mycket åt detta, har det bl.a. uttalats förvåning över det svenska ointresset. En artikel i det som kanske får betraktas som mest ansedda tidning hade t.o.m. rubriken . Vid samtal med politiska reportrar och förbundsdagsledamöter i samband med ett besök som jag gjorde i , visade det sig att de hade samma uppfattning. När man kontaktat personal i det s.k. utanför , så har de inte kunnat peka på någon svensk aktivitet i dessa frågor. Man kan ju fråga sig varför? Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vad har de facto gjorts för att avslöja stasi-spionerna i ? Vad kommer ytterligare att göras? Varför har så lite hörts från den i frågan?
ip · GO10194 · 2000-12-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:194 av () till justitieminister om butiksrån Grova butiksrån har blivit ett stort problem för många butiksinnehavare, och detta har inte minst gällt rån gentemot uraffärer. Som exempel kan nämnas en uraffär i som utsatts för rån , där rånarna genomfört rånen under hot med yxa mot personalen. Vid ett större köpcentrum i samma stad har bilar använts. Man har kört genom dörrarna med bil och på så vis tillskansat sig dyrbara klockor. Dessa exempel är inte ortsbundna utan butiksrån och stölder mot t.ex. urbutiker har förekommit på flera orter. Detta har inneburit stora kostnader för butiksägarna och till detta kommer ökade försäkringskostnader, om det över huvud taget går att täcka risken med försäkringar. Till detta kommer upprepade risker för personalen. Jag vill med anledning av detta fråga vad justitieministern avser att vidta för ytterligare åtgärd i syfte att stoppa denna form av brottslighet.
ip · GO10195 · 2000-12-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:195 av () till kulturminister om internationell TV-verksamhet Det är viktigt att TV-utbudet över hela världen kan verka utan att någon totalitär regim kan utöva sin censur. I de internationella regler som finns förbjuds t.ex. störsändningar eller att sändningar sker så att störning av annan radio- eller kan uppstå. Vi vet från tidigare i historien hur t.ex. hade störsändare som inte bara hindrade de egna invånarnas möjligheter att lyssna på Radio , Voice of utan ibland t.o.m. den svenska utlandsradion. synes vara förbi i . Men i världen finns flera totalitära regimer som finner vissa stationer vara förhatliga och därför gör sitt yttersta för att försvåra för dem. I offentliga uttalanden har ledare i @ både inom prästerskapet och bland dem som står presidenten nära @ förkastat satellitprogram som når landet och hotat att förhindra deras mottagning. Man har också förbjudit parabolantenner. En av exilorganisationerna med sin programproduktion under namnet Simay-e Azadi som sänder via satellit över stora delar av världen där exiliranier bor, liksom man når in över gränser har utsatts för vad som måste kallas teknisk censur. Först har störsändare i närheten av (fastställt genom bl.a. oberoende brittiska undersökningar) effektivt stört sändningarna och sedan har satellitbolaget (med svenskt delägande) för att undvika fortsatta störningar utestängt det iranska exilbolaget från sändningar. Det innebär att över fyra miljoner iranier bosatta utanför @ däribland i @ har förhindrats att få ta del av dessa program. Man kan med fog påstå att mullornas censur nu även verkar i vårt land. Så får det inte vara! Detta ger också fel signaler till den iranska regimen eftersom det säger den att man kan få sin vilja igenom genom att bryta mot gällande regler och strunta i ITU. Från massmedierepresentanter och politiker i många länder har det också framförts protester mot det skedda. Vilka åtgärder avser ensam eller i samverkan med andra vidta för att gällande regler för internationell TV-verksamhet följs så att de inskränkta och inskränkande teokraterna i inte kan förhindra sina landsmän och andra fri tillgång till information, kulturprogram m.m.?
ip · GO10196 · 2000-12-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:196 av () till statsrådet om mobbning i skolan Det har länge varit uppenbart att ytterligare åtgärder snabbt måste vidtas för att skolan bättre ska klara att förebygga, upptäcka och stoppa mobbning. Förra riksdagsåret begärde jag besked av skolministern om vilka åtgärder hon avsåg vidta mot mobbning. Hon fick också i kammaren tolv förslag på åtgärder presenterade för sig. Skolministern har dock inte tagit några konkreta initiativ alls mot mobbningen. Mobbning och våld är ett av de vanligaste hälsoproblemen för barn och ungdomar. 100000 svenska barn @ motsvarande en hel årskull @ beräknas vara mobbade. Dessutom lider tiotusentals föräldrar, syskon och andra anhöriga svårt när barnen far illa. Samma regler ska gälla i skolan som på alla arbetsplatser. Men arbetsmiljölagen följs inte. Inte skollagen eller läroplanen heller. Alltför ofta hör man att: "Skolan har ju gjort så mycket" för en utsatt elev. I frustration över att mobbningen ändå inte upphör händer det att man söker orsaken hos den drabbade. Men mobbning är aldrig den drabbades fel! Skulden ligger alltid på den som mobbar andra och alla oss vuxna som låter det ske. Det är det systematiska, uthålliga och på förhand genomtänkta arbetet som ger resultat. Det finns många skolor som gör stora insatser för att förebygga mobbning och våld. Men skillnaderna mellan landets skolor är oacceptabla. Skolans lägstanivå är på tok för låg! Därför far många barn illa. Att alla är emot mobbning räcker inte. Det är dags att vi byter perspektiv och sätter den mobbades situation i fokus. Så mycket är uppenbarligen ogjort att det snabbt borde gå att åstadkomma stora förbättringar. Men får det vara slut på tystnaden. Vad avser skolministern nu vidta för nya åtgärder för att bekämpa våld och mobbning i våra skolor?
ip · GO10197 · 2000-12-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:197 av () till statsrådet om ungdomsförbundens möjligheter att engagera skolungdomar De politiska ungdomsförbunden möter ofta praktiska svårigheter när de vill informera eller ordna aktiviteter på enskilda skolor. Ungdomars egna initiativ och engagemang passar inte in i planeringen eller anses störande, trots läroplanens mål att främja demokratins värderingar. I perspektivet av den flora av extrema och ickedemokratiska rörelser som växer fram är detta en mycket olycklig utveckling. Ungdomsförbunden spelar en viktig roll för demokratin. Ungdomars eget sätt att formulera politiska problem på kombinerat med förbundens långa erfarenhet av utbildning i klassiska värderingar, politisk historia och demokratiskt arbete behövs även framgent. Undervisning och skolornas planerade elevinflytandeaktiviteter kan aldrig ersätta frivilligt engagemang och initiativ. Skolningen i ungdomsförbunden är viktig för många ungdomars utveckling. är ungdomsförbunden fortfarande en viktig rekryteringsbas för de politiska partierna och andra ideella organisationer. Den idéburna debatten i ungdomsförbunden spelar en viktig roll för en ungdomsgenerations möjligheter att bearbeta värderingsfrågor och är en viktig brygga över generationsgränserna. Mot den här bakgrunden finns starka skäl att vara bekymrad över att förbundens försök att etablera verksamhet ute på enskilda gymnasieskolor och högstadier ofta möts med ointresse och okunnighet från skolledningar och annan skolpersonal. Förbunden är välkomna när de kan deltaga i av skolan planerade undervisningsaktiviteter, men intresset är mindre när ungdomar från MUF och andra ungdomsförbund vill komma till en enskild skola för att informera, rekrytera medlemmar eller starta en förening. Jag har t.o.m. fått intrycket att viljan att stötta ungdomar i ett ofta krävande arbete för att nå ut till andra ungdomar och bygga upp verksamhet minskat . Detta trots skolornas tydliga demokratiska uppdrag och en allmän insikt i samhället om vikten av att på olika sätt stärka och utveckla demokratin. Representanter för de olika politiska ungdomsförbunden kan ge anmärkningsvärt många exempel på problemen. Ungdomar känner sig ibland direkt motarbetade när de vill etablera sitt ungdomsförbund på en enskild skola. Frågan har därför diskuterats i utbildningsutskottet som enhälligt och tydligt markerat skolans ansvar för att stödja ungdomsförbundens verksamhet på skolorna. Detta har dock inte lett till märkbara resultat. Jag vill därför fråga skolministern vilka initiativ hon är beredd att vidta för att stärka de politiska ungdomsförbundens möjligheter att informera, rekrytera medlemmar och etablera verksamhet på enskilda skolor.
ip · GO10198 · 2000-12-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:198 av () till statsrådet om ungdomsförbundens möjligheter att engagera skolungdomar Det finns starka skäl att känna oro för de politiska ungdomsförbundens svårigheter att nå ut till nya grupper ungdomar och den brist på engagemang för ungdomarnas möjligheter att arbeta i ungdomsförbunden som finns på många skolor. De politiska ungdomsförbunden har viktiga uppgifter i det demokratiska samhället. De utgör en mötesplats för ungdomar, som vill vara med och påverka samhällsutvecklingen. De bidrar med sin ideologiska skolning till att nya generationer politiskt aktiva får en god grund för fortsatta uppgifter i demokratins och samhällets tjänst. Ungdomsförbunden ger också unga människor möjlighet att pröva sina argument i dialog med kamrater och i politiska diskussioner med de vuxna i partierna. Då och då utgör de också en påle i köttet på sina moderpartier. Utan aktiva ungdomsförbund är det svårt att se hur de politiska partierna ska kunna utvecklas och förnyas. har markerat betydelsen av att skolorna aktivt medverkar till att stärka de politiska ungdomsförbundens möjligheter att arbeta på skolorna. Jag tvingas dock konstatera att den praktiska verkligheten på många enskilda skolor är långt från de ambitioner utskottet givit uttryck för. De bilder jag fått från stämmer väl överens med dem, som givits av politiskt aktiva från andra partier. Det förefaller finnas både ointresse för, och ibland direkt motstånd mot politisk aktivitet på skolorna bland många skolledare och lärare. Låt mig ge ett par exempel: Några entusiastiska vill komma ut på en högstadieskola för att få kontakt med elever och i bästa fall bilda en ungdomsklubb på skolan. De möts av en representant för skolledningen, som meddelar ungdomarna att de inte är välkomna. "Ni kom ju inte i valrörelsen då vi höll på att jobba med valet. har vi inte tid med er." avvisas eftersom inte alla partier har anmält att de vill komma till en skola. Följden av den förmenta objektiviteten blir att det aldrig kommer i gång någon egentlig politisk aktivitet på skolan. De rapporter om bristande engagemang för de politiska ungdomsförbunden jag fått från ungdomsklubbister står i bjärt kontrast till den erfarenhet jag har från gymnasieskolornas engagemang på t.ex. 60-talet. Då var det självklart för de flesta skolledningar @ oavsett partifärg @ att medverka till att det fanns ett aktivt föreningsliv på skolorna. De flesta såg också positivt på ungdomarnas engagemang. är behovet än större. I stort sett alla ungdomar finns på skolorna som den stora rörligheten bland ungdomarna minskar kontinuiteten i enskilda klubbar och föreningar och ökar behovet av stöd från vuxenvärlden. Kommersialiseringen gör unga människor utsatta och ökar behovet för de unga att hitta former för att bearbeta olika värderingsfrågor. De politiska partiernas behov av förnyelse och kontakt med unga människor är uppenbart. Jag vill därför fråga skolministern om hon är beredd att @ eventuellt tillsammans med demokratiministern @ ta konkreta initiativ för att stärka de politiska ungdomsförbundens möjligheter att arbeta på skolorna.
ip · GO10199 · 2000-12-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:199 av () till finansminister om konsekvensutredning för sänkt byggmoms Höga skatter och avgifter utgör ett stort hinder för nybyggnation. Beräkningar visar på att dessa uppgår till av byggkostnaden. En halvering av byggmomsen från till skulle leda till större nybyggnation och därmed stimulera tillväxten. För att ge denna möjlighet och starta en konsekvensutredning krävs ett aktivt förhandlingsarbete på EU-nivå från regeringens sida. Enligt huvudregeln i "Rådets sjätte direktiv /388/EEG av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter @ Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund" ska alla varor och tjänster som tillhandahålls mot betalning beskattas om de inte är särskilt undantagna från beskattning. Av artikel 12 i direktivet följer att byggtjänster beskattas med den "normalskattesats" som gäller för varje enskilt land. För är "normalskattesatsen" . Tillhandahållande, byggande, renovering och ändring av bostäder som ett led i socialpolitiken, kan tillämpa en lägre mervärdesskattesats. Olika delar av det sjätte mervärdesskattedirektivet kan givetvis göras till föremål för förhandling. Beslut om skatter, som anses innebära ingrepp på ett politiskt sett kontroversiellt område, kräver emellertid enhällighet i rådet; ändringar av det sjätte mervärdesskattedirektivet förutsätter därför att övertygar övriga medlemsstater om att ändringen är önskvärd och nödvändig. Med hänvisning till den anförda texten vill jag ställa följande fråga till finansminister : Är statsrådet beredd att skyndsamt tillsätta en utredning i syfte att klargöra konsekvenserna av en sänkt byggmoms?
ip · GO10200 · 2000-12-21 00:00:00 — Interpellation 2000/01:200 av () till näringsminister om arbetsmarknadsstatistiken Regeringen verkar bry sig mer om den officiella arbetslöshetsstatistiken än om de arbetslösa. Det visar fakta som beskriver verkligheten på den svenska arbetsmarknaden. Situationen på den svenska arbetsmarknaden ser annorlunda ut om alla som saknar ett arbete redovisas i stället för enbart de officiellt öppet arbetslösa. Mer än 1000000 svenskar i arbetsför ålder saknar ett arbete. Detta är ett enormt slöseri såväl mänskligt som ekonomiskt. Över 700000 människor är antingen öppet arbetslösa, latent arbetssökande, i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller undersysselsatta. Det är oroande att över 1254000 människor fortfarande står utanför arbetskraften. Det är fler som står utanför arbetskraften än 1994. Det saknas fortfarande 300000 jobb för att lika många ska ha ett arbete som . blir dessutom alltmer tudelat. Endast kan redovisa att färre än av den arbetsföra befolkningen saknar ett riktigt arbete om hänsyn tas till alla dem som är öppet arbetslösa, i åtgärder samt förtidspensionerade. Fakta från bekräftar att regeringen var mer försiktig med att använda arbetsmarknadspolitiska åtgärder som ett sätt att få ned den öppna arbetslösheten. I takt med att målet om öppen arbetslöshet närmade sig blev emellertid frestelsen alltför stor för statsministern och näringsministern att uppnå målet . Statsrådet presenterade krav på AMS att uppemot 50000 fler individer borde sysselsättas i arbetsmarknadspolitiska åtgärder (Affärsvärlden ). Trenden är tydlig: minskade antalet individer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder med 39,jämfört med januari , medan ökade antalet personer i åtgärder med 22,i förhållande till november . Den officiella arbetslöshetsstatistiken ger emellertid inte alls en fullständig bild av läget på den svenska arbetsmarknaden. Den av regeringen förda arbetsmarknadspolitiken har inneburit för mycket konstlade och ineffektiva åtgärder för att snygga till den officiella statistiken, i stället för att koncentrera all kraft på att skapa de bästa möjliga förutsättningarna för fler nya jobb. Verkligheten har kommit i skymundan både i den politiska debatten och i massmedierna, men de arbetslösa och sjuka känner till vardagen alltför väl. Om den enskilde definieras som officiellt arbetslös eller latent arbetssökande är personen i fråga ändock att betrakta som arbetslös. I internationell arbetsmarknadsstatistik ingår latent arbetssökande i den officiella arbetslöshetsstatistiken. När tar över ordförandeskapet inom EU är det rätt tidpunkt att redovisa läget på den svenska arbetsmarknaden på ett mer verklighetsnära sätt. Med hänvisning till ovanstående vill jag till statsrådet ställa följande frågor: Vilka initiativ avser statsrådet ta för att uppnå en mer korrekt redovisning om situationen på den svenska arbetsmarknaden, för att svensk arbetsmarknadsstatistik därmed ska vara i nivå med internationell standard? Vilka initiativ avser statsrådet ta för att även latent arbetslösa ska redovisas som arbetslösa i officiell svensk arbetslöshetsstatistik?