ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10233 · 2000-02-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:233 av () till statsrådet om elevers kunskapsnivå i kommer om situationen i , där man tittar på elevernas grundläggande kunskaper. År ser vi hur resultatet blir sämre. Detta är mycket tragiskt för men framför allt drabbar det den enskilde eleven som inte får godkänt i de grundläggande ämnena i skolan. Enligt läroplanen ska undervisning vara individuell och se till varje elevs behov. Enligt min uppfattning är det bristen på individualisering i skolan, eleven i fokus, som skapar problemen. Samtliga elever förs ihop till en grupp @ sin klass @ där all undervisning fortgår. Denna grupp ska vara sammanhållen , på vissa håll under . Många klasser är förhållandevis stora och har en mycket stor spridning bland eleverna på tidigare kunskaper. För många lärare upplevs situationen som mycket svår. Man säger generellt att den psykiska och fysiska åldersspridningen i en årskurs fyra ligger runt . Vissa barn har kommit längre i sin utveckling än andra på alla plan. Vissa läser flytande, andra läser på samma nivå som en elev i årskurs två. Vissa kan sitta still och tillvarata undervisningen medan andra i sin utveckling inte hunnit så långt, utan fortfarande måste röra sig för att tillgodogöra sig undervisningen. Detta skapar en situation som är ohållbar. Det är omöjligt för läraren att individualisera undervisningen på ett för eleven bra sätt. För att möjliggöra en mer individualiserad skola anser jag att skolan måste vara öppen för ett nytt sätt att organisera undervisningen. Vi måste från riksdagshåll ge signaler till skolan om att klassen ska kunna delas upp i olika undervisningsgrupper i förhållande till var man befinner sig kunskapsmässigt. Inte i statiska grupperingar, utan att man i varje ämne arbetar flexibelt tillsammans med flera klasser. Därigenom skapar man möjlighet för flera undervisningsgrupper i det specifika ämnet, och ökar därför möjligheten till undervisning på elevens nivå. Detta är något som jag diskuterat med många lärare och något som de efterlyser, men eftersom det bedöms som "politiskt farligt" att dela upp elever i grupper i förhållande till deras kunskap är det något som diskuteras men som aldrig vågas genomföras. Jag skulle vilja fråga statsrådet : Vilka initiativ avser statsrådet vidta med anledning av om krisen i skolan? Avser statsrådet att lägga fram en nationell handlingsplan för att lösa problemen i ? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att uppnå en flexiblare organisation med olika undervisningsgrupper i förhållande till elevernas kunskaper?
ip · GN10234 · 2000-02-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:234 av () till finansminister om fastighetsskatten Fastighetsskatten har blivit en svår belastning för många småhusägare. Fastboende i s.k. attraktiva områden har drabbats särskilt hårt. De har drabbats av dramatiska höjningar av sina taxeringsvärden till följd av att kapitalstarka köpare av fritidshus har trissat upp marknadsvärdena och därmed taxeringsvärdena för fastboende med ofta mycket låga inkomster. har varit pådrivande för att mildra effekterna för dessa utsatta grupper. Vi var t.o.m. överens med regeringen om temporära lättnader för de mest utsatta i avvaktan på en mer permanent lösning. Lagrådet riktade viss kritik mot förslaget. Kritiken var emellertid inte av den arten att förslaget inte kunnat genomföras just som en temporär lösning. Regeringen valde dock efter valet att avstå från att lägga proposition i frågan. lade majoriteten i , bestående av s, v och mp, två olika förslag för att lösa frågan. Båda beskrevs av mig, som ledamot och reservant i kommittén, som alltför krångliga och verkningslösa. De remissinstanser som yttrat sig i frågan stöder i allt väsentligt min uppfattning. Det är alltjämt utomordentligt angeläget att den utsatta grupp som mest drabbas av nuvarande förhållanden får besked om lättnader. Alltför många har redan tvingats lämna sina hus för andra boende. Många överväger just nu om man ska tvingas sälja därför att man inte klarar av de ökade kostnader skatten medför. De behöver för sin bedömning ett svar från finansministern som klargör: När avser finansministern lägga förslag som berör det problemkomplex jag just berört? Vad kommer det huvudsakliga sakinnehållet i detta förslag att vara?
ip · GN10235 · 2000-02-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:235 av () till miljöminister om vindkraftverk som skadar flyttfåglarna Att bygga vindkraftverk i anslutning till etablerade flyttfågelsträck är ett vanskligt företag, framför allt för fåglarna. Frågan har kommit att ställas på sin spets i anslutning till planer på vindkraftbyggande i . har enligt uppgift hänskjutit frågan till regeringen. Jag vill med anledning av aktuell situation fråga om miljöministern anser det vara rimligt att bygga vindkraftverk så att det stör stora flyttfågelsträck. Vilka åtgärder ämnar miljöministern vidta för att vindkraftverk inte byggs så att det stör stora flyttfågelsträck?
ip · GN10236 · 2000-02-15 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:236 av () till statsminister om interneringsläger under Under internerades i flera hundra människor i särskilt upprättade militära läger, s.k. arbetskompanier. De fick aldrig veta skälen för interneringen och de anklagades aldrig personligen för någonting. De internerade kunde inte föra talan mot myndigheternas beslut om att placera dem i läger. Rättssäkerheten var satt ur spel. Det gemensamma för de internerade var att de betraktade sig själva som övertygade antifascister och antinazister. Genom interneringen stämplades de som antisociala element. Flera av dem miste sina arbeten och blev utsatta på andra sätt. Genom i och andra historiska undersökningar kan konstateras att flera av dem som på liknande sätt blev internerade i och senare skickades vidare till Nazityskland. Hade även blivit ockuperat hade sannolikt även de svenska lägerfångarna gått samma öde till mötes. Interneringslägren upplöstes när tyskarnas krigslycka vände i . Den har genom projektet och den avhållna visat en strävan att klarlägga och levandegöra vad som hände i under . Har jag förstått statsministerns avsikt riktigt ska alla stenar vändas beträffande händelserna under . De som blev internerade i svenska läger, utan att få en officiell förklaring till varför de placerades i läger, de har vid ett flertal tillfällen krävt upprättelse. Många arkiv i har öppnats, men inte de som gäller interneringarna i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: Är statsministern beredd att medverka till att förhållandena kring de svenska interneringslägren klarläggs så att vi får veta motivet för lägrens upprättande? Vem/vilka fattade besluten? Vilka urvalskriterier användes för att placera människor där? Kommer statsministern att medverka till en officiell ursäkt till dem som drabbades, några få av dem är ännu i livet?
ip · GN10237 · 2000-02-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:237 av de () till finansminister om skatteavdrag för hushållstjänster har det på TV visats flera inslag om svartarbete. Det har framkommit att det finns klara kopplingar mellan hög skatt och svartarbete. En skattechef på uttryckte rakt på sak vad det handlade om. "Valet står mellan skatteavdrag och en urholkad skattemoral". RSV kommer att vända sig direkt till regeringen med en begäran om att skyndsamt få införa skatteavdrag för hushållstjänster på prov. En analys visar att ROT-avdraget gett en extra nettointäkt på för stat och kommun under (arbeten som utfördes ). Vidare gav ROT-avdraget 15700 nya helårsjobb. Mina frågor blir med anledning härav: Hur avser finansministern och regeringen komma till rätta med svartarbetet inom den hushållsnära sektorn? Avser finansministern göra någon utvärdering av sambandet mellan höga skatter och svartarbete? Har regeringen utvärderat ROT-avdragens effekter? Avser finansministern och regeringen säga ja till RSV:s begäran att få införa skatteavdrag för hushållstjänster på prov?
ip · GN10238 · 2000-02-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:238 av () till justitieminister om stödpersoner för misshandlade kvinnor Det är väl känt att misshandel av kvinnor inom familjen oftast inte är en engångsföreteelse, utan tvärtom har en benägenhet att accelerera. Tyvärr får vi återkommande bevis för detta. nåddes vi av beskedet att en kvinna i mördades av sin make. Maken avtjänade ett fängelsestraff för tidigare misshandel av kvinnan och gjorde sig skyldig till mordet under en permission. Helt uppenbart var kvinnan orolig för sig och sin familjs säkerhet under mannens permissioner. Vid det aktuella tillfället hade hon, då hon informerats om mannens permission, bett sin moder vara hos henne och barnen . Tyvärr räckte inte detta för att hindra den tragiska händelsen. Vi moderater har i en motion fört fram förslaget att misshandlade kvinnor skulle erbjudas en kontaktperson. Enligt vår mening måste polis och övriga inblandade myndigheter, som genom en anmälan kommer i kontakt med kvinnor som utsatt för våld, bli betydligt bättre på att upprätthålla kontakten med kvinnorna. En stödperson, förslagsvis hämtad från polisen eller sociala myndigheter, skulle ha till uppgift att fungera som ett moraliskt stöd men också, genom att besitta nödvändig kompetens, fortlöpande kunna värdera och ompröva kvinnans behov av skydd. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att det moderata förslaget om stödperson för misshandlade kvinnor ska kunna genomföras?
ip · GN10239 · 2000-02-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:239 av () till justitieminister om skyddad identitet En misshandlad kvinna i hade erhållit skyddad identitet. Äntligen skulle hon få en lugnare tillvaro utan hot till liv och lem. Tyvärr röjde hennes adress för hennes man trots att han hade besöksförbud hos kvinnan. Hur det inträffade gått till har jag inte för avsikt att gå närmare in på, men klart är att myndigheten avslöjat den hemliga adressen. Detta kan leda till att kvinnan måste flytta och därmed åsamkas stora utgifter. hävdar att reglerna är oklara när det gäller vem som ska stå för dessa kostnader men enligt kan en enskild person, som har fått sin skyddade identitet röjd av , rikta skadeståndsanspråk mot staten enligt förordning SFS 1995:1301. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att sekretessbelagda uppgifter inte läcker ut från myndigheter? Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta så att en drabbad person garanteras berörd myndighets hjälp att driva en eventuell skadeståndsprocess?
ip · GN10240 · 2000-02-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:240 av () till justitieminister om elektronisk övervakning Att ha blivit misshandlad, att leva under dödshot och att aldrig riktigt våga hoppas på ett tryggt liv! Så är vardagen för alltför många kvinnor och det råder inget tvivel om att våld mot kvinnor är ett stort problem, som ökat . Skyddet för de utsatta kvinnorna måste förbättras! Vi moderater har lagt förslag om att män som dömts till besöksförbud ska åläggas att använda fotboja vid permission. Dessutom bör de drabbade kvinnorna förses med mottagare som automatiskt slår larm när männen närmar sig. Detta ger kvinnan ökad kontroll och ökad trygghet. De drabbade är missnöjda med det som gjorts . Det är viktigt att vi satsar på olika sätt för att stödja och hjälpa kvinnor som utsatts för våld och hot. Insatserna måste få högsta prioritet för att fler tragedier ska kunna undvikas. Denna uppfattning delar nog även justitieministern. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att starta försöksverksamhet med elektronisk övervakning av dem som dömts till besöksförbud?
ip · GN10241 · 2000-02-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:241 av () till justitieminister om våld mot kvinnor De anmälda misshandelsbrotten mot kvinnor fortsätter att öka. har vi haft en kraftigt stigande brottskurva över antalet anmälda våldsbrott mot kvinnor. uppgick ökningen till jämfört med och jämfört med . anmäls i drygt 20000 fall av kvinnomisshandel, eller 55 fall per dag. Huruvida ökningen beror på att brottsligheten faktiskt har ökat eller om det är så att kvinnorna i större utsträckning vågar anmäla männen är det igen som säkert vet. Det råder emellertid inget som helst tvivel om att våld mot kvinnor är ett utbrett problem och att skyddet för utsatta kvinnor måste förbättras. Kvinnomisshandel begås ofta av en man som kvinnan är socialt, känslomässigt och ekonomiskt beroende av. Misshandeln sker oftast inomhus och mörkertalet bedöms som stort. Även om gärningsmannen döms och straffas upplever ofta kvinnorna att det är deras rörelsefrihet som begränsas i stället för gärningsmännens. "Få döms till fängelse för kvinnomisshandel. Nya lagen om kvinnofrid används inte" och "Situationen är fullständigt oacceptabel." Citaten är hämtade från . I artikeln återges den bedömning som ordföranden i Kvinnojouren , i , gör. Ytterligare citat från artikeln: "Riksåklagaren hävdar att den som slagit en kvinna skall normalt dömas till fängelse. Så är inte fallet i . Det visar en färsk undersökning av tingsrättens domar ." Det förekommer att domen för kvinnomisshandlare blir villkorlig dom kombinerat med samhällstjänst. , , rapporteras att docent , utredare åt och rättspsykiatriker, upptäckt att ett flertal personer som dömts till rättspsykiatrisk vård aldrig kom att skrivas in på något sjukhus. De av docent påpekade bristerna kan få till följd att en förföljd kvinna i somliga fall inte ens kan få veta var hennes plågoande tagits in för vård, eller om han skrivits ut. Regeringens kvinnofridspaket, som trädde i kraft , var ett välkommet men otillräckligt steg i rätt riktning för att komma till rätta med våld, hot och misshandel mot kvinnor. Men nuvarande lagstiftning är inte tillräcklig utan behöver stramas upp. Bland annat behöver bestämmelserna avseende besöksförbud ses över och ändras. Den som bryter mot ett besöksförbud kan dömas till böter eller fängelse i högst . i ringa fall utdöms inget straff. Straff borde kunna dömas ut även i det ringa fallet och straffmaximum för normalfallet borde höjas till fängelse . Vidare bör regeln om s.k. obligatorisk häktning kunna användas även vid försök till t.ex. våldtäkt av överfallstyp. En sådan ordning skulle utgöra en betydelsefull förstärkning av kvinnans skydd eftersom mannen efter anmälan och gripande skulle vara fysiskt förhindrad att uppsöka henne på nytt. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta med anledning av de av docent påpekade bristerna i hanteringen av dem som döms till sluten psykiatrisk vård? Är justitieministern beredd att skärpa straffsatserna då det gäller överträdelse av besöksförbud? Är justitieministern beredd att se till att regeln om s.k. obligatorisk häktning kan användas även vid försök till våldtäkt av överfallstyp?
ip · GN10242 · 2000-02-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:242 av () till justitieminister om permissionskontroller Den senaste tidens uppmärksammade våldsdåd mot kvinnor väcker en rad frågor inom rättsväsendet. En angelägen fråga är möjligheten till permissioner för dessa kvinnomisshandlare. Våldsbrottslingars permissioner och frigång måste inskränkas. Kvinnornas skyddsintresse måste alltid väga tyngre än gärningsmannens permissioner. Lagstiftningens utgångspunkt är att permissioner inte ska beviljas om det finns en påtaglig risk för fortsatt brottslig verksamhet eller annat missbruk. följer man inom kriminalvården inte denna utgångspunkt då man bevisligen släpper ut dömda kvinnomisshandlare som i sinnet har ett mål @ att fortsätta slå sin kvinna så fort de kommer utanför fängelsemurarna. I kriminalvårdens översyn av permissionsbestämmelserna föreslås en bättre kontroll, planering och uppföljning av permissionerna. Detta innebär att man till viss del har insett att man begått synnerligen allvarliga misstag. Den föreslagna utökade kontrollen kräver mer personal och därmed större resurser till kriminalvården. Vi moderater kräver krafttag för att skydda hotade kvinnor! Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att genomföra de förslag som lagts i samband med kriminalvårdens översyn? Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att med nuvarande anslag till kriminalvården få till stånd en ökad permissionskontroll?
ip · GN10246 · 2000-02-21 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:246 av () till statsrådet om situationen för flyktingar från Att situationen för människorna i är svår, är en kunskap väl känd för världssamfundet. Landet styrs av en hänsynslös diktator. har i sin senaste rapport bekräftat att av regimen misstänkta personer utsätts inte bara för tortyr utan också för primitiv stympning som föregår avrättning. Denna behandling rör inte enbart personer av kurdiskt ursprung eller minoriteten assyrier utan också sunnimuslimer. Särskilt utsatta är f.d. statsanställda, speciellt kristna assyrier, som utpekas som förrädare och ansvariga till förluster i . Dessa tjänstemän är eftersökta över hela världen för att antingen avrättas på den plats där de återfinns eller kidnappas för att föras tillbaka till . Totalt beräknas de vara ca150 till antalet. I tyska , där många irakiska flyktingar finns, har asylsökande kristna assyriska f.d. statstjänstemän kidnappats. I går det inte att garantera dessa flyktingar full säkerhet. Oavsett bilaterala avtal eller unionsavtal med länder som räknas som säkra asylländer fungerar inte skyddet för denna speciellt utsatta grupp av asylsökande. De behöver daglig kontroll. Den generella polisiära säkerhetsövervakningen i exempelvis utgör inga garantier i realiteten. För asylsökande f.d. statstjänstemän från med anknytning till och med sina anhöriga i finns för en del av dessa tjänstemän den enda säkerheten i vårt land. Det starka familjenätet är här ett dagligt skydd. Andemeningen i den s.k. är att flykting ska stanna och begära asyl i första gränslandet. Principen ska gälla utan undantag. Flyktingen ska inte heller själv få avgöra i vilket land han eller hon ska eller kan söka asyl. Det tar alltid innan tillämpningsregler och olika tolkningar prövas i nya konventioner. Det gäller också . De flesta konventioner brukar ha undantag från generella regler för tillämpning. Men beträffande tycks den enbart göra en mera allmän anvisning till varje enskilt land, nämligen rätten för landet att enskilt pröva humanitära skäl i varje enskilt ärende. Den saknar undantagsregler för specialfall som inte generellt kan bedömas och jämföras med andra flyktingars situation. Det gäller exempelvis de tidigare statstjänstemännen i . Det kan för framtiden vara av ett humanitärt och medmänskligt intresse att , , prövar utifrån internationell lagstiftning. Vissa av har visat sig ha en viss tveksamhet om konventionen är befogad utifrån just denna lagstiftning. Mina frågor till statsrådet är: Vilka åtgärder planeras för att göra speciella undantag från regeln "första asylland" när det gäller personer som flyr för sina liv på grund av etnisk förföljelse kombinerad med förföljelse på grund av att de innehaft sådana positioner att de av diktatoriska härskare kan utses till syndabockar för förseelser de inte begått? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att den s.k. Dublinöverenskommelsen prövas av FN?
ip · GN10248 · 2000-02-21 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:248 av () till socialminister om utjämning av kostnader för LSS-verksamheten Ds 1999:72 om Förslag till utjämning mellan kommuner av kostnader för LSS-verksamheten har varit ute på remiss hos kommuner. Promemorian innehåller förslag om statsbidrag för utjämning mellan kommuner av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade är en svår lag att tillämpa. Svårigheterna beror dels på att en ramlagstiftning alltid ska fyllas med vägledande rättsfall, dels beror det på ett delat huvudmannaskap mellan landsting och kommuner. Det förekommer stora skillnader mellan kommuner i övertagna kostnader. Det finns också betydande skillnader i verksamheternas utformning, kvalitet och effektivitet, som vissa verksamheter etablerats för insatser av regional eller nationell karaktär på grund av att dessa vänder sig till mindre diagnosgrupper och kräver särskilda resurser och kompetens. I samband med kommunaliseringen gjordes länsvisa överenskommelser om kostnadsutjämning inom respektive län. Dessa överenskommelser som sker med stegvis förändringar pågår fortfarande. Detta innebär att verksamhet sakta byggs upp i vissa kommuner medan andra trappar ned på verksamheten. Skulle det nationella utjämningssystemet beslutas innebär det att dessa mellankommunala överföringar och överenskommelser bryts. Att ändra spelreglerna under resans gång måste alltid anses vara det minst önskvärda sett ur alla aktörers synvinkel. Om ett nationellt utjämningssystem ska konstrueras bör det bygga på sakliga och för de enskilda kommunerna opåverkbara faktorer. Detta står också i direktiven till utredningen. Detta har också varit ledstjärnan för strukturfaktorerna i det kommunala skatteutjämningssystemet. Utredningen konstaterar dock, på s.9, att "Arbetsgruppen har inte kunnat finna någon grund för en kostnadsutjämning som utgår från strukturella faktorer då kostnadsutjämningen i första hand beror på individuella behov och att verksamheten har koncentrerats till vissa kommuner." Utredningen har inte kunnat redovisa något förslag på ett utjämningssystem som innefattar enhetlighet mellan kommunerna vad gäller redovisning och uppgiftslämning. Det enda som finns är en förhoppning att det nya systemet för individbaserad omsorgsstatistik som utarbetar, kommer att fungera som ett acceptabelt mätinstrument. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att de länsvisa och mellankommunala överenskommelserna ska få fortlöpa tidsperioden ut innan ett nationellt utjämningssystem träder in? Hur avser ministern agera för att de utjämningsfaktorer som ska ligga till grund för ett nytt nationellt utjämningssystem ska vara för kommunerna opåverkbara faktorer? Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ta fram underlag om andra ansvars- och finansieringsmodeller än de nu skisserade? Avser socialministern att lägga förslag i vårpropositionen om nytt nationellt utjämningssystem för LSS?