ip · GN10247 · 2000-02-21 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:247 av () till justitieminister om åtgärder mot klotter Klotter är ett gissel på många orter. Ofta är det ganska få människor som är mycket aktiva och ständigt i verksamhet med sprayburkar för att i skydd av mörkret förstöra husfasader, tunnelväggar och andra större ytor som de anser passar för deras målande. Myndigheter och privatpersoner som försöker komma till rätta med detta klottrande för en ojämn kamp. Trots avsevärda insatser är det svårt att nå framgång och få det att upphöra. Polisen står ofta maktlös, eftersom det gäller att vara på plats när brottet begås, det handlar om att ta klottrarna på bar gärning när de ska skrida till verket med sprayburken i handen. "håller ett 15-tal klottrare i ett järngrepp. Klottrarna har vandaliserat, förstört och smetat ned byggnader och anläggningar på ett sätt som väckt ilska, bestörtning och vrede bland oss västeråsare." Så inleds ett uttalande av socialdemokraterna i som antogs den 31januari . Uttalandet är ställt till justitieminister samt justitieutskott. Uttalandet fortsätter så här: "Arbetet med att sanera och återställa efter klottrarnas härjningar har kostat åtskilliga enbart för kommunen @ pengar som vi långt hellre hade velat använda till skola, vård och omsorg. Till detta kommer de mycket stora belopp som alla andra fastighetsägare fått lägga ned på sanering och reparationer." Frågan är naturligtvis med vilka åtgärder vi bäst motverkar en fortsatt utbredning av klotter. För mig är det självklart att vi ska satsa på ett systematiskt och lokalt bedrivet brottsförebyggande arbete. Detta framhölls också av justitieministern i ett frågesvar . Detta har också gjorts i min hemstad . tog vi socialdemokrater som exempel initiativ till att bilda det lokala brottsförebyggande rådet . Inom finns Nätverk mot klotter med representanter för affärsidkare, fastighetsägare, polis, åklagare, skola och socialtjänst. Inom nätverket samordnas en rad åtgärder för att komma till rätta med klottret i . När det förebyggande arbetet trots stora insatser ändå kommer till korta måste lagstiftningen ses över och effektiviseras. Straffet för klotter är böter eller fängelse . Av detta följer att frihetsberövande inte är möjligt, vilket allvarligt försvårar utredningarna. En höjning av straffmaximum skulle avsevärt underlätta utredandet eftersom åklagare kan använda anhållande och göra häktningsframställan till domstol för den som är på sannolika skäl misstänkt för brottet. Om klottret kan utredas och lagföring ske kommer denna form av skadegörelse att minska, vilket är bra både ur allmänpreventiv och samhällsekonomisk synvinkel. avslog kammaren en motion med denna inriktning från min länsbänkskollega (motion 1999/2000:Ju728, betänkande 1999/2000:JuU07). Motiveringen till detta ställningstagande var att frågan är under beredning i . Som ett led i denna beredning anordnades den 26oktober ett seminarium om klotterbekämpning. Erfarenheterna från detta seminarium kommer att tas till vara i det fortsatta beredningsarbetet, vilket också justitieutskottet hänvisade till i sitt betänkande. Med anledning av detta vill jag fråga justitieministern: 1.Vilka överväganden görs i det pågående beredningsarbetet? 2.När avser justitieministern att återkomma till kammaren med förslag om en effektivare lagstiftning för att bekämpa klotter?