ip · GN10304 · 2000-03-18 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:304 av () till jordbruksminister om bönder Svenska bönder tjänar bara hälften så mycket netto som bönder i övriga EU, undantaget . Detta enligt ny statistik från som visar att de svenska bönderna ligger i botten när det gäller nettoinkomsten. Skillnaderna i nettoinkomsterna är så stora att det här måste tas på stort allvar av jordbruksministern. Även tidigare undersökningar har konstaterat dessa olyckliga förhållanden. Den svenska modellen är tyvärr hotad. har en livsmedelsproduktion som är mer miljövänlig än i de flesta andra länder inom EU. Vi har strängare regler för djurskydd, strängare kontroll och mycket lägre förekomst av salmonella, mindre användning av kemiska bekämpningsmedel, förbud mot kadavermjöl i foder och antibiotika i foder och många färgämnen och tillsatser som används i andra länder används inte i . En del av dessa hårdare regler för miljö och hälsa innebär högre kostnader för svensk livsmedelsproduktion i förhållande till konkurrentländerna. Efter EU-inträdet måste svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri kunna konkurrera på samma villkor som andra länder inom EU. Så är inte fallet . Det svenska jordbrukets lönsamhet är för svag och måste stärkas. En stor del av ansvaret för att förbättra lönsamheten i det svenska jordbruket ligger naturligtvis på näringen själv. är det viktigt att påpeka att jordbruksnäringen är mycket beroende av politiska beslut. Det svenska jordbrukets förutsättningar att konkurrera på den europeiska marknaden borde vara goda. De livsmedel som produceras håller hög kvalitet, vilket är en viktig exportfördel. Tyvärr har den genom inhemska beslut snedvridit konkurrensen inom jordbruksområdet. De svenska bönderna belastas med extra kostnader som deras kolleger inom EU inte har. Det är nu utredningen livsmedelsstrategi för presenterades och tydligt visade de konkreta konkurrensnackdelar som svenskt jordbruk har i förhållande till och . De grundläggande motiv för att förstärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft som låg till grund för utredningens förslag är lika starka som . Det handlar om att stärka konkurrenskraften för att skapa utrymme för nödvändiga framtidsinvesteringar i produktionskapacitet, produktutveckling och marknadsföring. lönsamhet i jordbruket är helt otillräcklig sett utifrån investeringsbehov, men även i förhållande till en rimlig ersättning till brukarnas eget arbete och eget kapital. Regeringen har i ett antal regeringsförklaringar lovsjungit jordbruket som en framtidsnäring. De vackra orden har dock inte blivit mycket mer än vackra ord fram till . handlingsförlamning från regeringens sida kommer äntligen jordbrukets beskattning av el och eldningsolja att jämställas med övrig tillverkningsindustri. Det är givetvis bra om än allt för sent att denna rättvisereform genomförs. är det förbluffande att konstatera att jordbruket påförs ytterligare pålagor i form av en höjd dieselskatt på /liter, vilket motsvarar ca för svenskt jordbruk. Det är dessutom förvånande att regeringen inte förmår jämställa jordbrukets el- och eldningsoljebeskattning förrän den 1juli 2000 alltså efter att förslaget läggs. Det innebär i realiteten att jordbruksnäringen kommer att ha en högre skattebelastning än vad som är fallet. Regeringen och dess samarbetspartier ger med ena handen som man tar med den andra. För många jordbrukare innebär dieselskattehöjningen att man ytterligare förlorar i konkurrenskraft i förhållande till sina kolleger i EU. Mot denna bakgrund vill jag fråga jordbruksministern följande: Hur avser jordbruksministern verka för att lansera svenskt jordbruk när tar över ordförandeskapet i EU ? Avser jordbruksministern att ta kontakt med kommissionen och andra medlemsstater för att höra hur de hanterar liknande problem och diskutera vilka möjligheter det finns att förbättra utgångsläget för jordbruk? Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd att vidta för att förbättra situationen för bönder?