ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10348 · 2000-04-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:348 av () till jordbruksminister om Östersjösamarbetet Det samarbete som byggts upp mellan kommuner och landsting i och vänorter i de baltiska länderna samt är stabila byggstenar för fred och utveckling. Samarbetet sker direkt mellan människor och blir överskådligt och resultaten synliga för alla inblandade. Det regionala samarbetet gagnar utvecklingen och stärker demokratin. Men goda projekt får inte lysa som tomtebloss , utan det är viktigt att det finns uthållighet i både personella och ekonomiska resurser. Många projekt som handlar om att stärka demokratin och jämställdheten skulle också må väl av att samordnas för att få större genomslagskraft. Utvecklingen i de östra grannländerna i riktning mot fungerande demokrati och marknadsekonomi har kommit en god bit på väg, dock till priset av ökade klyftor i samhället. Länderna har stora ekonomiska svårigheter som lett till hög arbetslöshet, stora brister i den sociala tryggheten, minskad solidaritet, marginalisering av stora befolkningsgrupper, försämrat hälsotillstånd och en kraftig ökning av den organiserade brottsligheten. När inkomstskillnaderna ökar, arbetslösheten stiger och den sociala servicen minskar är kvinnorna förlorare. Kvinnors deltagande i det politiska livet har minskat kraftigt . Kvinnorna är i stort sett inte närvarande i de beslutande församlingarna. Vi vet att jämställdhet mellan kvinnor och män är en förutsättning för demokrati och utveckling. Det är därför viktigt att jämställdhetsfrågorna inte behandlas som kvinnofrågor utan som demokrati- och samhällsfrågor. Nya kvinnoorganisationer har bildats och behöver stöd för att kunna engagera sig i det nya samhällsbygget. Jämställdhetsaspekterna bör få en central ställning i det svenska Östersjösamarbetet. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka jämställdhetsarbetet i Östersjösamarbetet?
ip · GN10349 · 2000-04-11 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:349 av () till statsrådet om angående belastningsskador godkändes 67000 skador som arbetsrelaterade varav 48800 ansågs vara arbetssjukdomar. godkändes 7300 skador varav 2700 bedömdes vara arbetssjukdomar. Denna dramatiska förändring är inte främst ett resultat av en förbättrad arbetsmiljö. Arbetsskadesjukpenningen togs bort . Det har inneburit att en mängd personer inte får skälig ersättning för sina arbetsskador. I det regelsystem som gällde fram innebar den positiva regeln i 2kap. 2§ i arbetsskadeförsäkringslagen att de flesta arbetsskadorna godkändes. I nuvarande lagtext är det framför allt de hårda bevisreglerna som förklarar varför det är svårt att få skador godkända som arbetsskador. Förändringen i lagstiftningen har även lett till att en stor del av skadorna inte prövas över huvud taget. Statistiken över arbetsskador blir därmed missvisande och det förebyggande arbetsmiljöarbetet försvåras betydligt. Av arbetssjukdomarna är belastningsskador. Fram godkändes ca 50000 belastningsskador. Efter att beviskraven skärpts godkänns bara drygt 2000 belastningsskador. Dessa skador drabbar dubbelt så ofta kvinnor som män. Effekterna av den hårdare arbetsskadeförsäkringen är därmed i högsta grad en jämlikhetsfråga. För att en skada eller sjukdom ska klassas som arbetsskada i nuvarande regelsystem måste den samlade kunskapen med betydande grad av sannolikhet tala för att en faktor i arbetsmiljön är skadlig. Detta blir fallet då det föreligger en väsentlig kunskap inom medicinsk eller annan vetenskap för att en viss faktor har en sådan skadebringande egenskap. Denna uppfattning ska även vara relativt allmänt accepterad inom den medicinska vetenskapen. i har samarbetat med forskargrupper runtom i världen. Vid en stor konferens i framkom att nya forskarrön slår fast att långvariga statiska eller repetitiva belastningar i arbetet markant ökar risken för skador. Om en arbetstagare drabbas av en belastningsrelaterad skada kan forskarna med stor säkerhet avgöra huruvida arbetet bidragit till att skadan uppstått. Det faktum att det finns en samlad kunskap om hur belastningsskador uppstår i arbetslivet och att denna kunskap är allmänt accepterad inom den medicinska vetenskapen måste resultera i en utveckling där fler belastningsskador blir godkända som arbetsskador. Det är viktigt, inte minst ur ett jämlikhetsperspektiv, att forskarnas kompetens tas till vara i handläggningen av ärenden som rör belastningsskador. Jag vill därför fråga statsrådet följande: 1.Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att den fastlagda kunskapen om belastningsskador ska få genomslag i arbetsskadeförsäkringen? 2.Vad avser statsrådet att göra för att kunskaperna om belastningsskadorna ska förankras i den praktiska verkligheten hos myndigheterna?
ip · GN10351 · 2000-04-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:351 av () till finansminister om Tobinskatt globaliseras ägandet alltmer och aktiekapital strömmar över gränserna. omsätts enormt stora valutabelopp på de internationella kapitalmarknaderna. Endast en liten del av de vinster som görs används till varor och tjänster. Det finns anledning att vara oroad och kritisk till de finansiella marknadernas politiska makt och den instabilitet som valutamarknaden skapar, eftersom det är av högsta samhällsekonomiska intresse att både de nationella och internationella finansmarknaderna är stabila. Konkurrensen på marknaderna måste vara god och de olika typer av risker som finns i nationell och global finansverksamhet måste vara kontrollerbara och hållas under uppsikt. Kraven på att FN ska medverka eller spela en huvudroll i konfliktförebyggande och fredsbevarande operationer växer. Tyvärr har inte FN:s medlemsländer givit organisationen att leva upp till kraven. Det internationella biståndet har t.o.m. minskat och FN lider svårt av underfinansiering. Problemet måste i första hand lösas genom att medlemsländerna betalar sina avgifter, men därutöver behövs nya finansieringskällor. Tobinskatten, uppkallad efter Nobelpristagaren och ekonomen , är ett förslag som dels syftar till att åstadkomma en bromsande effekt på de globala finansiella transaktionerna, dels bidra med finansiering till den globala offentliga sektorn, dvs. Många ekonomer har uttalat sig positivt om den ekonomiska och institutionella möjligheten att genomföra en sådan beskattning. Det kanadensiska parlamentet har antagit ett förslag om att den kanadensiska regeringen ska verka internationellt för genomförandet av skatt på finansiella transaktioner. Avser finansministern att inom EU eller tillsammans med den kanadensiska regeringen internationellt verka för ett genomförande av Tobinskatten eller ett förslag med liknande målsättning?
ip · GN10352 · 2000-04-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:352 av () till utrikesminister om barn i krig Enligt FN:s beräkningar har två miljoner barn dödats i väpnade konflikter . Ytterligare en miljon barn har blivit föräldralösa, mer än sex miljoner har skadats allvarligt eller blivit permanent handikappade. Över tio miljoner barn har fått psykiska trauman. De nordiska utrikesministrarna har uttalat sitt starka stöd för det arbete som görs inom FN för att höja skyddet av barn i väpnad konflikt. Länderna vill ha internationella regler som hindrar både stater och väpnade grupper från att rekrytera och utnyttja barn , regler som ska gälla i både internationella och interna konflikter. Under utarbetandet av barnkonvention fördes diskussioner, där bl.a. var pådrivande, om att inga barn skulle tillåtas att rekryteras till väpnade styrkor. Det gick dock inte att komma överens om en sådan skrivning och följden blev en kompromiss. står 49 länder bakom den svenska inställningen. Förhandlingar pågår om ett tilläggsprotokoll till , för att få till stånd en 18-årsgräns för soldater. Här spelar en aktiv roll bl.a. genom innehavet av ordförandeposten i arbetsgruppen. I den internationella Romstadgans artikel8 tas frågan upp om att rekrytering och användning av barnsoldater under ska betraktas som en krigsförbrytelse och därmed falla under den internationella brottmålsdomstolens jurisdiktion. Detta skulle t.ex. innebära ett individuellt straffansvar för den som lejt barnsoldater. Domstolen är ännu inte inrättad men stadgan för dess arbete antogs . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern följande: På vilket sätt agerar regeringen och utrikesministern för att nå fram till internationella regler som klart och tydligt förbjuder att personer rekryteras och deltar i väpnade konflikter? Vad gör regeringen för att informera alla de grupper som arbetar med fredsbevarande uppgifter i konfliktområden om innehållet i ? Hur går regeringen vidare i ansträngningarna för att få ett ökat stöd för ett tilläggsprotokoll och vilka hinder på vägen har man identifierat?
ip · GN10353 · 2000-04-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:353 av () till kulturminister om Lunds har museet tagit ansvar för arkeologiskt material i . Genom riksdagsbeslut /90 gavs museet ett regionalt ansvar för skånskt arkeologiskt material. har museet tagit ett regionalt ansvar för insamlande av arkeologiskt material, mynt och kyrkokonst. görs budgetnedskärningar som försvårar de stora universitetens roll att ta ansvar för all forskningsverksamhet. Många småämnen hotas av neddragningar, t.ex. latin, finska och hebreiska. tvingas nu därför även ifrågasätta sitt stöd till . har å ena sidan ett regionalt och nationellt ansvar för insamlande av material men är å andra sidan budgettekniskt en del av . När förutsättningarna nu ändras, kan inte museets existens endast vara en intern angelägenhet för . Tvärtom hänger frågan om samman med kultur- och museipolitik i stort. Kulturministern är politiskt ansvarig för kulturlivets villkor i . Därför är, enligt min mening, frågan om museer en fråga som berör kulturministerns ansvarsområde, oavsett om det enskilda museet lyder under eller inte. i har för samma typ av uppgifter, som i har för . Om museet i fortsättningen ska leva upp till sitt uppdrag, måste kanske ansvaret tas över av staten. En institution som har näst största arkeologiska samling är inte bara av lokalt intresse. Regeringen borde utreda och lämna förslag till hur ska leva vidare och utvecklas i en förändrad ekonomisk situation. Min fråga till kulturministern blir därför: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att rädda verksamheten och samlingarna vid Lunds ?
ip · GN10354 · 2000-04-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:354 av () till jordbruksminister om Europeiska livsmedelsmyndigheten Trots starkt stöd från bl.a. har jordbruksministern valt att avstå från att driva frågan om att den nya myndigheten () ska placeras i . Den har i stället valt att ligga lågt i hopp om att EU ska inrätta en IT-enhet med säte i . Det tycks inte bli någon IT-enhet, som regeringen hoppats. Detta innebär förhoppningsvis att regeringen väljer en mer aktiv linje när det gäller den nya livsmedelsmyndigheten. Livsmedelssäkerhet och konsumenttrygghet toppar dagordningen inom . Den nya ordföranden i kommissionen har lagt stor tyngd vid frågorna och kommissionär nya direktorat för hälsa och konsumentfrågor har fått utvidgat mandat. om livsmedelssäkerhet och förslag till tillämpning av försiktighetsprincipen har rönt stor uppmärksamhet. Alltsedan generaldirektoratet för hälsa och konsumentfrågor inrättades, har kommissionen försökt rekrytera svenska experter i arbetet kring hälsa och livsmedelssäkerhet. Det är givetvis mycket smickrande och bekräftar att ligger långt framme på området. I den långa listan av åtgärder i vitboken, återfinns också i stort sett alla de svenska hjärtefrågorna. Angreppssättet präglas av samma helhetssyn som den svenska utvecklingen har gjort . Den europeiska livsmedelsmyndighetens (EFA) uppgift är att vara navet kring vilket livsmedelssäkerhet kretsar. Huvuduppgifterna ska vara riskvärdering och riskkommunikation. I uppgifterna ingår bl.a. att samla in och värdera forskningsresultat och kontrolldata från samtliga länder och ha hög vetenskaplig kompetens. Även kontakter med nationella livsmedelsmyndigheter och forskare på hög nivå i hela världen är en viktig del i verksamheten. Det är få medlemsländer som kan tävla med inom EFA:s ansvarsområde. Här finns en lång erfarenhet av att arbeta med livsmedelsfrågor. En placering av myndigheten i skulle dessutom vara ett sätt att bekräfta den svenska jordbruks- och livsmedelsnäringens betydelse för landet. Statsministern har i en rad regeringsförklaringar uttalat sitt stöd för jordbruks- och livsmedelsnäringen som en framtidsbransch. De uttalandena klingar ihåligt om inte är beredd att inom EU driva frågor som ligger i näringens intresse. Vilka åtgärder tänker jordbruksministern vidta för att Europeiska livsmedelsmyndigheten (EFA) ska få sitt säte i ?
ip · GN10355 · 2000-04-12 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:355 av () till socialminister om dextropropoxifen dör 200 svenskar av mediciner innehållande dextropropoxifen (DXP). Den substansen finns i sju olika läkemedel som skrivs ut mot värk. Dessa läkemedel är Dexofen, Doloxene, Dolotard, Distalgesic, Dexodon, Doloron och Paraflex comp. Det är inte enbart i samband med alkoholförtäring som denna substans är livsfarlig. Patienten som tagit något av preparaten kan drabbas av en akut andningsförlamning utan att för den skull druckit alkohol innan medicineringen. skrivs det ut närmare en miljon recept på läkemedel som innehåller DXP och som ibland resulterar i dödsfall. I hälften av dödsfallen är det fråga om självmord och i andra hälften handlar det om olycksfall. Detta enligt forskarna vid i . Farorna med DXP-läkemedlen är alltså väl kända men några officiella rekommendationer och varningar har inte utgått från svenska myndigheter. Mina frågor till ansvarigt statsråd är därför: Avser regeringen att i kontakter med ta upp frågan om vilka åtgärder som ska vidtas för att sprida kunskap om farorna med läkemedel som innehåller DXP? Avser regeringen att i kontakter med verka för att läkemedel som innehåller DXP ska beläggas med strängare restriktioner?
ip · GN10356 · 2000-04-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:356 av () till statsrådet om bostadssituationen i tillväxtområden Det är på gång mycket inom det bostadspolitiska området! På en mängd områden förbereds förslag för att utveckla allmännyttan, stärka hyresgästinflytandet och för att få en lagstiftning som gör det möjligt att använda de kommunala bostadsföretagen som ett aktivt instrument i bostadsförsörjningen. kommer de mörka rapporterna om ett alltför lågt bostadsbyggande, om en ökad trångboddhet och ovanpå detta: de ideologiska utförsäljningarna av kommunalt ägda hyreslägenheter i några av landets kommuner. Vi behöver nu såväl snabba som långsiktiga insatser för att säkra bostadsförsörjningen i bl.a. @ där det saknas såväl lediga lägenheter som tillräckliga planer på byggande. De som förr trott på marknaden som den faktor som ordnar allt till det bästa utan samhällspåverkan borde nu ha tänkt om. Trots en god lönsamhet i branschen vill de privata bostadsföretagen koncentrera sina byggaktiviteter till egnahem och bostadsrätter. Men i övrigt är det stiltje. Det håller inte. Den "rena marknadsekonomin" klarar inte att möta människors grundläggande behov av tak över huvudet. I uttrycker det moderata kommunalrådet i kommun söder om sin syn på bostadsbyggandet. Tesen är att det får vara slut på byggandet av nya hyresrätter. Det är villor och bostadsrätter som gäller. ser vi bristerna: unga människor som vill ha en lägenhet. Som saknar möjligheter att köpa en bostad. Som faktiskt kräver av olika aktörer att man gemensamt tar ansvar och sörjer för bostadsförsörjningen. En del av dessa är unga som gärna vill studera i vår region. Vi har stimulerat utbyggnaden av högskolan. Fler måste få högre kompetens för att klara sig på framtidens arbetsmarknad. Då får vi inte acceptera att unga människor tvingas avstå studier därför att det inte finns någonstans att bo. Det är angeläget att vi fortsätter utbyggnaden av högskolan. kan det vara rimligt att överväga om det är lämpligt att de tillkommande plasterna också kopplas till byggandet av studentbostäder. har sörjt för nära hälften av landets tillväxt. Det är nödvändigt att också andra regioner får förutsättningar att leva. är det avgörande för välfärd och tillväxt att exempelvis inte faller tillbaka därför att vi inte klarar att ge människor en bostad. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att underlätta för ungdomar att få en bostad, också i landets tillväxtregioner? Vilka initiativ överväger statsrådet att ta, i syfte att öka samhällets styrmedel, i de delar där marknaden nu misslyckats? Avser statsrådet återkomma till med förslag som effektivt kan förhindra den art av kommunala "förbud" mot nybyggnation av hyreslägenheter som exemplifieras i interpellationen?
ip · GN10357 · 2000-04-13 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:357 av () till statsrådet om barnarbete Enligt finns över 250 miljoner barnarbetare i utvecklingsländerna och barnarbete växer snabbt i omfattning. I dessa länder är vuxenarbetslösheten ofta långt . Barnen sätts i arbete för att de är mer formbara än de vuxna och utsätts för outhärdliga arbetsmiljöer med en arbetstid som kan vara . Det är inte ovanligt att avtal utformas så att barnen och deras familjer blir skyldiga pengar till företagen om barnet inte arbetar tillräckligt snabbt. Skulden till företagarna växer och familjerna blir helt livegna. Detta är barnslaveri. Allt barnarbete är förkastligt. Barn ska gå i skolan och utbilda sig, inte arbeta. Av de 130 miljoner barn i som inte går i skolan är merparten flickor. Eftersom barnarbete skadar barns hälsa och utveckling samt ökar fattigdomen måste på alla nivåer arbeta för förbud. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vad avser regeringen göra i handeln med dessa länder så att barnarbete kan förbjudas?
ip · GN10358 · 2000-04-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:358 av () till statsrådet om läkare utan uppehållstillstånd Den 29mars besvarade statsrådet en fråga av undertecknad om utvisningshotade läkare. Samarbetsavtal öppnar för import av läkare och sjuksköterskor. I pågår bl.a. ett samarbete med den tyska organisationen für Arbeit. Spanska och polska läkare rekryteras också till regionen. Detta är ett sätt att lösa den stora läkarbristen. I finns enligt uppgift ca 280 läkartjänster vakanta. finns utvisningshotade läkare i regionen. Vissa har bott i så länge att de behärskar svenska språket. Det är angeläget att deras utbildning valideras och att de kan ges möjligheter att stanna i landet och kunna utföra sin profession. Ansökningar om uppehållstillstånd prövas individuellt. Behovet av läkare och deras kompetens borde i dessa fall kunna vara en avgörande faktor. Antalet läkare från länder utanför EU har varit relativt med knappt 140 personer . Var tredje läkare som 1999 fick svensk legitimation har enligt Landstingsvärlden nr10/00 fått sin utbildning i andra länder. fick 341 läkare med utländsk härkomst svensk legitimation. "Det är särskilt viktigt med tanke på den växande äldre befolkningen som inte kan svenska", säger utredaren , . Också ordföranden i är positiv, men pekar på att arbetsgivarna måste ta sitt ansvar för att läkare med utländsk härkomst får handledning när de börjar i den svenska sjukvården. I svaret den 29mars påpekade statsrådet att det råder en bred uppslutning kring den reglerade invandring vi har i . "En huvudregel är att tillstånd för andra än skyddsberättigade och EU-medborgare, ska sökas före inresan till ." Ett av skälen är att kunna kontrollera tillströmningen av utländsk arbetskraft till den svenska arbetsmarknaden. Vad gäller läkare utbildade i någon av EU:s medlemsstater finns regler om ömsesidigt erkännande av läkares utbildningsbevis. Jag är helt medveten om att svenska myndigheter vid bedömning av asylansökningar eller om det föreligger humanitära skäl, ställer skyddsbehov i centrum och inte kan ta hänsyn till den sökandes yrke. Statsrådet svarar dock att olika projekt pågår i och med syfte att hjälpa de invandrade läkare som finns i landet att börja utöva sitt yrke i . Det borde vara ett bärande argument för en läkare som söker permanent uppehållstillstånd i , att intyg getts från t.ex. primärvårdsledning om behovet av professionen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att hjälpa invandrade läkare utan permanent uppehållstillstånd i att få sin läkarprofession validerad för att komplettera till svensk legitimation?
ip · GN10359 · 2000-04-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:359 av () till socialminister om delegering av nationella uppgifter till regionen Behov av äldreombudsmän i kommunerna beskrivs i kommunfullmäktigemotioner från olika politiska partier. Behoven att tillgodose kvalitet och närhet vad gäller vård och omvårdnad är stora. Kommunerna har ansvaret att svara för boende och omvårdnad för äldre i behov av stöd. I vissa kommuner har man instiftat äldreombudsmän för att bevaka samarbetet mellan landsting och kommun när det gäller äldrevård. På den nationella nivån har frågan aktualiserats och debatterats utan att något konkret ställningstagande gjorts. Regionen deltar i utvecklingen och uppbyggnaden av två regionala FoU-centrum inom äldreområdet. Båda dessa FoU-centrum har erhållit statliga stimulansmedel av inom ramen för Nationella handlingsplanen för äldrepolitik. Det ena är Äldre Väst som regionen startat tillsammans med kommunerna i , , och . Det andra är ett äldrecentrum vid FoU i Väst som är en del av . Dessa två centrum kommer att vara viktiga för att bevaka och utveckla forskningen omkring äldrevården och att utveckla kvaliteten av äldrevården. I en region med ca 1,5 miljoner invånare skulle en egen myndighet som äldreombudsman kunna prövas. Denna skulle ha till uppgift att föra äldres talan vad gäller enskilda rättigheter, boende, kommunikationer, service, omvårdnad, vård m.m. Äldre skulle ha en person att vända sig till och slippa tveka om vilka kontakter som måste tas för att få det stöd som behovet kräver. Inom kvalitetsutvecklingen finns behov av att initiera, stimulera och analysera medicinska metoder och tillgodose geriatrisk kompetens. Omvårdnadsforskningen är relativt ny i och behöver utvecklas ytterligare. Rehabiliteringen måste styras av ett etiskt förhållningssätt och inte sätta äldre i andra hand. Stora geografiska skillnader förekommer i hanteringen av hjälpmedel. En äldreombudsman kan också vara en kontaktlänk till omvårdnadsutbildningen. Den nya regionen har som syfte att öka den demokratiska processen vad gäller den lokala närheten för den enskilde, som möjligheter ges till stora samarbetsvinster. De nya regionförsöken bygger på subsidiaritetsprincipen, att beslut tas så nära som möjligt och att stöd ges till de nivåer som behöver stöd från högre nivå. Ett sätt är att se över vilka uppgifter skulle kunna delegera , för att på bästa sätt ge äldre närhet till främjande åtgärder och myndighetsutövning för den äldres rättssäkerhet. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att från nationell nivå stimulera inrättandet av en äldreombudsman med främjande uppgifter samt myndighetsutövning för de äldres rättssäkerhet i ?
ip · GN10361 · 2000-04-17 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:361 av de () till finansminister om fastighets- och förmögenhetsskatten I vårpropositionen skriver regeringen: "Enligt nuvarande bedömningar skulle detta innebära ett ökat uttag av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt med storleksordningen 8miljarder kronor." Vidare skriver man: "Regeringen avser därför att återkomma i budgetpropositionen med förslag som begränsar ökningen av skatteuttaget." I debatten med anledning av vårpropositionen svarade finansministern mycket undvikande på direkta frågor om vad en "begränsning av ökningen" innebär. Eftersom fastighetsskatten berör i princip alla medborgare behövs det klara och hållbara besked . Medborgare kan annars utan särskild förvarning hamna i en ohållbar situation. I vissa delar av , speciellt storstadsområdena, utgörs numera intäkten från förmögenhetsskatten till stor del av de skattskyldigas fastighetsinnehav. Vilka förslag till förändringar av förmögenhetsskatteuttaget avser regeringen lägga fram ? Vilka förslag till förändringar av fastighetsskatteuttaget avser regeringen lägga fram ?