ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO109 · 2000-09-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:9 av () till utbildningsminister om studiemedelsförordningen har regeringens nya studiemedelsförordning kommit, och den visar sig innehålla regler som missgynnar vissa människor som får barn , tvärt emot vad som utlovades i den studiemedelsproposition som presenterades . I studiemedelspropositionen sades att personer som får en ansträngd ekonomi när de studerar skulle få möjlighet att ta ett tilläggslån på upp till 1600kr . Vi kristdemokrater undrade vilka som åsyftades, och i en debatt i kammaren aviserade utbildningsministern att det exempelvis gällde studenter som har barn. I den nya studiemedelsförordningen tydliggörs emellertid inte detta. I stället står det att tilläggslånet endast ska ges till personer som är och som tidigare haft en arbetsinkomst. Detta får till följd att personer som inte tidigare haft jobb och som får barn, inte får möjlighet till något tilläggslån. Även personer som är och som får barn missgynnas. I en konsekvensutredning från uppmärksammas även andra orimliga konsekvenser av det nya systemet: En person som är och som haft arbetsinkomst får först rätt till det extra lånet om denne börjar studera. Om personen därefter får barn och tar en paus i utbildningen, kommer denne att bli nekad tilläggslån vid fortsatta studier om föräldrapenningen understigit 12500kr (av tidigare lön). Hade personen däremot haft högre föräldrapenning skulle lånet blivit beviljat. Systemet missgynnar således människor som har det sämre ställt. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att stödja föräldrar som får barn under sina akademiska studier, men som med dagens förordning inte får rätt till tilläggslånet?
ip · GO1024 · 2000-10-05 00:00:00 — Interpellation 2000/01:24 av () till t.f. justitieminister om hanteringen av sekretessbelagda uppgifter Sekretessbelagda personuppgifter måste ovillkorligen skyddas, annars är det inte någon idé att ha sekretessbestämmelser. Därför finns all anledning att se över hur myndigheterna sköter hanteringen av sekretessbelagda personuppgifter. har flera uppmärksammade fall av brott mot sekretessbestämmelserna ägt rum. Senaste fallen har skett i där anställda på lämnat ut uppgifter av olika sekretessgrad. Bl.a. finns det tecken på att uppgifter om skyddade identiteter har lämnats ut till nazister. Detta är ytterst allvarligt framför allt för de personer som fått sina uppgifter röjda. Det är också allvarligt med tanke på hur dessa uppgifter verkar hanteras på försäkringskassorna. Datainspektionen genomförde inspektioner på RFV och försäkringskassorna för att se hur de hanterar de sekretessbelagda personuppgifterna. Enligt Datainspektionens slutsatser var att sekretessbelagda personuppgifter har ett starkt skydd. Senaste tidens händelser har tyvärr visat att så ej är fallet. Med anledning av detta finns all anledning att skärpa bestämmelserna för vilka personer som ska få ta del av sekretessbelagda personuppgifter, och då särskilt skyddade identiteter. Utgångspunkten ska vara att enbart de anställda inom myndigheterna som i sin tjänsteutövning måste ha tillgång till uppgifterna ska ha tillgång till dem. Statsrådet har, i ett svar på interpellation 1999/2000:239, sagt sig vara beredd att vidta åtgärder för att stärka skyddet för sekretessmarkerade personuppgifter. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att stärka skyddet för sekretessmarkerade personuppgifter?
ip · GO1025 · 2000-10-05 00:00:00 — Interpellation 2000/01:25 av () till miljöminister om tillsynsverksamhet av har åstadkommit nya aktiviteter hos företag runtom i . Skyldigheten att lämna in miljöredovisning åligger de företag som bedriver s.k. miljöfarlig verksamhet som är tillståndspliktig. Många små företag tvingas anlita en dyr konsult då miljöredovisningen är tämligen omfattande. Länsstyrelserna fungerar som tillsynsmyndighet för bl.a. . Det är självklart viktigt för legitimitet att tillsynsverksamheten bedrivs aktivt och effektivt. Dessvärre har man på många länsstyrelser svårt att hinna med denna uppgift. Det tillskott av resurser för prövning och tillsyn som tillfördes länsstyrelserna stod inte i rimlig proportion till de nya uppgifter som balken medförde och till den resursbrist som redan före balkens införande fanns inom området. i redovisar i sin delårsrapport att "Besvärande ärendebalanser finns." Det innebär i praktiken att högst av inkommande ärenden blir föremål för genomgång och tillsyn. Då länsstyrelsernas resurser är begränsade prioriteras åtalsärenden framför tillsynsärenden. kräver att samtliga anmälningar om misstanke om brott drivs vidare. gjordes en träffsäkerhetsanalys vid åtalsärenden, och om utsikterna för fällande dom betecknades som små drevs det ej vidare. Detta tar mycket personella resurser i anspråk och går därmed före . Ett nytt miljödirektiv från EU innebär dessutom att flertalet nu gällande miljötillstånd för industrin måste omprövas till 2007. Det kommer att beröra ca 700 företag och kräva mycket arbete hos miljömyndigheter och företag. EU-direktivet innebär att olika tillstånd för industriell verksamhet ska samordnas så att det blir en samlad miljöprövning av utsläppen till luft, mark och vatten. Direktivet stämmer väl överens med , men även gamla tillstånd för befintliga anläggningar måste omprövas. Detta kommer att kräva ytterligare resurser hos både prövnings- och tillsynsmyndigheter. I den förelagda budgeten uppvisas inte något ytterligare medelstillskott för denna verksamhet. innehåll urvattnas mycket fort om man inte bygger fungerande tillsynssystem. Då medför stora kostnader för den enskilde företagaren måste med nödvändighet tillsynsorganet fungera på motsvarande aktivt sätt. I annat fall måste ambitionerna med balken sänkas avsevärt, vilket vore olyckligt med tanke på vilka möjligheter den skulle kunna ge för ett framgångsrikt miljöarbete. Vilka åtgärder avser ministern vidtaga för att komma till rätta med ovan beskrivna problem?
ip · GO1026 · 2000-10-05 00:00:00 — Interpellation 2000/01:26 av () till statsrådet om TETRA standard Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att förbereda och genomföra en upphandling av ett nytt radiokommunikationssystem baserat på TETRA standard. Det är ett beslut som jag själv och många med mig varmt välkomnar. Regeringsbeslutet är dock oklart på några punkter, varför jag efterlyser vissa klarlägganden från statsrådet . Statskontoret ska enligt regeringsbeslutet utarbeta förslag till kostnadsfördelning mellan användarna, utreda upphandlings- och investeringskostnader samt framtida drifts- och förvaltningskostnader för radiokommunikationssystemet. Statskontoret ska också enligt beslutet genomföra själva upphandlingen och uppdraget ska vara slutrapporterat . I uppdraget ska Statskontoret biträdas av berörda myndigheter. Det finns enligt mig en stor risk att uppdraget omvandlas till en ny utredning. En ny utredning skulle med största sannolikhet försena upphandlingen så att tidsramen inte kan hållas. Ett sådant scenario vore mycket olyckligt och direkt farligt för allmänhetens säkerhet. Det är oklart hur berörda verk, myndigheter, kommuner och landsting ska finns med i Statskontorets arbete. Därför vill jag föra fram idén om att en projektgrupp inom Statskontoret bildas med medverkan från berörda myndigheter, verk, kommuner, landsting samt expertis inom TETRA-standarden. Vad jag kan bedöma vore det ett bra sätt för Statskontoret att försäkra sig om en kvalitativ upphandling med en bibehållen tidsram. tillvägagångssätt, betitlat , är härvidlag ett föredöme. Vidare ser jag också behovet av att redan nu ha en strategi för vem eller vilken myndighet som ska ansvara för efter . Ett annat dilemma som jag vill beröra är att fördröjningen av ett nationellt radiokommunikationsnät har föranlett flera kommuner att verka för att upphandla lokala TETRA-nät. Exempelvis är Spårvägar på gång att upphandla ett eget TETRA-system. Detta motverkar regeringens beslut. Idén med ett radiokommunikationssystem är att vi ska ha ett och endast ett och inte en uppsjö av små. Sådana nät blir både avsevärt mycket dyrare och funktionsmässigt väsentligt sämre. Statsrådet har på ett föredömligt sätt verkat för ett regeringsbeslut i frågan om ett nytt radiokommunikationsnät i . Därför vill jag uppmuntra statsrådet att inte släppa frågan utan snarare ge allt politiskt och departementalt stöd till Statskontoret för att regeringsbeslutet ska kunna förverkligas. Mina frågor till statsrådet är: 1.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att all expertis, brukare, myndigheter m.fl. på bästa sätt ska samverka i upphandlingsprocessen av ett nytt nationellt radiokommunikationssystem enligt TETRA-standard? 2.Vilken myndighet eller huvudman ser statsrådet som bärare av efter ? 3.Vilka insatser avser statsrådet att vidta för att förhindra att kommuner bygger lokala TETRA-nät som motverkar hela idén med regeringens beslut om ett radiokommunikationsnät?
ip · GO1027 · 2000-10-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:27 av () till statsrådet om bostadsbyggnationen i Enligt uppgifter i byggs det, jämfört med övriga EU, minst bostäder i . Vi bygger 1,3 bostäder per 1000 invånare, medan man i övriga EU bygger sex bostäder enligt samma måttstock. Detta trots att det är bostadsbrist i 45 kommuner, och att bristen på bostäder i framför allt är katastrofal. Ett avgörande skäl till bristen på hyresbostäder är hyresregleringen, som länge hindrat en sund bostadsmarknad. Tack vare denna betalar boende i ytterområden för mycket i hyra, och de som bor i attraktiva innerområden för lite. Avseende boendeformer som egnahem och bostadsrätter finns ingen som helst hyresreglering. Ändå är dessa de mest efterfrågade. Vad som dessutom förvånar är det faktum att många politiker säger att hyreslägenheter är en bra boendeform, men själv bor man huvudsakligen i bostadsrätt eller egnahem. Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för att öka byggandet av lägenheter i ?
ip · GO1028 · 2000-10-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:28 av () till försvarsminister om överblivet försvarsmaterial Stora förändringar sker inom Försvarsmakten. Detta innebär att materiel och annan utrustning läggs i malpåse eller i värsta fall skrotas. Enligt uppgift lär marinen ha ca 200 stridsbåtar av båttyp 90H och 90E som inte längre används. Dessutom finns det tankar, länspumpar, elaggregat m.m. som ej heller brukas. som i huvudsak bedriver sin verksamhet ideellt är i stort behov av materiel av olika slag samt stridsbåt typ 90E. Stridsbåt 90 E skulle vara alldeles utmärkt för användning i kustnära vatten i sjöräddningssyfte. Finns det någon möjlighet att Försvarsmakten kan skänka överblivet materiel samt några stridsbåtar typ 90E till ?
ip · GO1029 · 2000-10-10 00:00:00 — Interpellation 2000/01:29 av () till jordbruksminister om globalt rättvis jordbrukspolitik Vi lever i en värld som lämnar mycket i övrigt att önska när det gäller rättvisa mellan folken. Trots årtionden av ansträngningar är fortfarande den starke en vinnare och den svage en förlorare. Den pågående globaliseringen har inte ändrat på detta förhållande. Fattigdomen är fortfarande ett gissel för en ofantlig mängd människor. Långt över en miljard räknas till jordens fattiga. Antalet undernärda personer är nästan lika stort, 830 miljoner 1992. har enats om att fattigdomen ska halveras till 2015. Livsmedelstoppmötet "Summit" beslöt 1996 att också antalet undernärda skulle halveras till 2015. Tyvärr ser ingendera av målen ut att uppfyllas utan ytterligare ansträngningar från världens regeringars sida. Biståndsinsatserna har varit omfattande . Mer bistånd behövs @ inte minst skuldavskrivningar @ men det räcker inte. De fattiga länderna måste få demokratiska regimer med ett uttalat intresse av att tjäna sina folk. Men inte heller det kommer att leda till att fattigdomsmålen uppfylls. Det krävs att utvecklingsländerna ges en reell chans att delta i världsekonomin. För det krävs institutionella resurser och förhandlingskapacitet. Att få delta i världshandeln är avgörande för deras utveckling. Men många länder kan i praktiken inte delta i världsmarknaden. Ofta motarbetas deras deltagande av en bristande samstämmighet i industriländernas samlade politik. Vad man ger med den ena handen tas tillbaka med den andra. Det här gäller inte minst EU, där har ett stort ansvar att ta. Ett av de områden, som är ett tydligt exempel på detta är jordbrukspolitiken och då inte minst EU:s. Här har utvecklingsländerna oftast en stor potential som de missbrukar, som de förhindras av industriländerna att utveckla genom olika skyddsåtgärder och där bristen på samstämmighet med andra politikområden inom EU är som tydligast. Det råder inte ens samstämmighet mellan ord och handling inom politikområdet i sig. Inom WTO har ställning tagits för en rättvis handel på jordbruksområdet inkluderande minskande stöd och skydd. Industriländernas handlande talar ett annat språk. EU kräver att de fattiga ländernas handel och jordbruk avregleras, men ställer inte motsvarande krav på sig själv. Sådant brukar i dagligt tal kallas för dubbelmoral eller hyckleri. pekar i en rapport om EU:s jordbrukspolitik på den skada som denna politik åsamkar länder i tredje världen, bl.a. som följd av lägre världsmarknadspriser. Man drar slutsatsen att den s.k. CAP-politiken måste förändras. Jag vill mot denna bakgrund fråga jordbruksministern vad regeringen är beredd att göra för att 1.leva upp till åtagandena från livsmedelstoppmötet 2.inom WTO:s ram förverkliga en rättvis jordbrukspolitik inkluderande utvecklingsländernas behov 3.förändra EU:s CAP-politik så att den blir mer rättvis gentemot tredje världens länder.
ip · GO1030 · 2000-10-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:30 av () till jordbruksminister om återbetalning till lantbruket meddelade jordbruksminister och ordförande att regeringen hade gjort en överenskommelse med LRF. Vad som framkommit är att ca ska återbetalas till lantbruksföretagen. Detta ska vara en kompensation för de högre kostnader som svenskt lantbruk har för handelsgödsel jämfört med konkurrerande lantbruksföretag i andra länder. Regeringen ska även utreda hur lantbruket ska kompenseras för högre dieselkostnader. Vi vet att svenska bönder har högre kostnader beroende på skatter och avgifter vad gäller diesel, el, eldningsolja, handelsgödsel och bekämpningsmedel. Överenskommelsens omfattning och kostnadskompensation har inte redovisats tillfredsställande. Det finns ett antal frågor som inte är klarlagda. Kommer pengar att återbetalas ? Kommer återbetalningen att gå till alla lantbruksföretagare eller ska pengarna styras efter produktionsform, storlek eller läge i landet?
ip · GO1031 · 2000-10-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:31 av () till statsrådet om IUC:s fortsatta verksamhet Återigen står de 14 bolagen i det nationella (industriellt utvecklingscentrum) utan besked från regeringen om de får förnyat uppdrag eller inte i sitt arbete med att stötta små och medelstora företag i deras produktutvecklingsprocess. IUC-bolagen är initierade, etablerade och drivs av de olika regionernas näringsliv som själva har valt denna plattform. Den regionala förankringen som efterfrågas i "framtidens näringspolitik" finns alltså. IUC-bolagen åtar sig ett tydligt uppdrag från beställaren. och det s.k. UPA-uppdraget är ett mycket bra exempel på hur staten kan agera i en "beställar@utförarstruktur". Resultatmässigt visar det sig också att detta sätt att lägga ut uppdrag är betydligt mer kostnadseffektivt än att etablera "egna" utförarorganisationer. IUC-konceptet lanseras nu i . presenteras det för motsvarighet till industridepartementet som best practise for SME-development. I har man uppmärksammat som en naturlig inkörsport till svenska småföretag. IUC-bolagen har fått fotfäste och alltfler företag i nya regioner vill starta samägda utvecklingsbolag enligt IUC-modellen. I , i , i , i osv. Regeringen har satsat stort på pressmeddelanden kring nya IUC, men i övrigt har befintlig verksamhet behandlats styvmoderligt. Regeringens beslut beträffande IUC har haft dålig framförhållning; i ett sent tidsskede har man fått besked om ett års förlängning av uppdraget, med planeringsproblem en gång som följd. Det betyder att många produktutvecklingsprojekt och företagsetableringsprojekt har fått vänta eller helt anstå i avsaknad av politiska beslut. Regeringen ska vara en pålitlig samarbetspartner med god framförhållning som gör planering på det regionala planet möjlig. Om detta inte kan säkerställas borde alternativa lösningar övervägas. Vilket framtidsscenario har regeringen för IUC-verksamheten? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra framförhållningen vid förlängningar av avtalen mellan IUC-bolag och regeringen?
ip · GO1032 · 2000-10-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:32 av () till vice statsminister om åtgärder mot s.k. ungdomsrån De s.k. ungdomsrånen blir alltflera och då framför allt i , , m.fl. större städer. Antalet ungdomsrån har ökat och dessutom blivit allt våldsammare och råare. De medför både sociala och ekonomiska tragedier för offren, för polis och samhället i övrigt. Det är förvånansvärt tyst från politiker i frågan. Är det så att "tystnaden" beror på att rånen, enligt uppgift från polis, advokater, socialarbetare och tingsrätter, för det mesta utförs av ungdomar med utländsk bakgrund? Med all rätt begärs utredningar om orsak och verkan av våld mot kvinnor. I dessa fall råder det ingen tystnad från etablissemangets sida, vilket det tyvärr och mycket förvånansvärt verkar vara i fallet med ungdomsrån. Vilka åtgärder är justitieministern beredd vidta i syfte att vidta effektiva åtgärder mot "ungdomsrån"?
ip · GO1033 · 2000-10-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:33 av () till jordbruksminister om jordbrukets produktionsmedel I samband med att höstsession inleddes meddelade statsministern @ genom sin uppläsning av regeringsförklaringen @ att: "lantbruk är modernt, miljöanpassat och djurvänligt. Svensk livsmedelsproduktions konkurrenskraft hävdas. De s.k. gödselskatterna skall i lämplig form återföras till jordbruket. Förslag läggs fram under riksdagsåret". Sedan har genom medierna meddelats att en överenskommelse träffats med LRF om dels en återföring av gödselskatten till jordbruket men också någon form av förändrade energiskatter, inte minst dieselskatten. Denna utgör en starkt konkurrenssnedvridande faktor till nackdel för såväl livsmedelsproduktionen som för skogsbruket i . Beskedet att regeringen äntligen tycks vilja göra något för att förbättra konkurrenskraften ska hälsas med glädje, men frågan om när detta ska ske, och hur, har inte besvarats. I budgetförslaget nämns ingenting om detta. Det är mycket angeläget att klarhet skapas , då konkurrenssituationen ytterligare skärpts på grund av dessa snedvridande skatter och avgifter. Jag vill därför ställa följande fråga till jordbruksministern: När avser regeringen lägga fram förslag till i dessa frågor och hur kommer återföringen att ske till de lantbrukare som betalt in den s.k. gödselskatten?
ip · GO1034 · 2000-10-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:34 av () till socialminister om trafficking När nu tar över ordförandeskapet i EU kommer frågan om handel med människor att vara prioriterad. En halv miljon kvinnor importeras till under förespegling att de ska få servicejobb och tvingas sedan till prostitution. Varannan tysk man har köpt sex och 400000 svenska män har gjort detsamma. Via pressmeddelande har annonserats att regeringen avsatt ca för internationellt arbete med trafficking. Pengarna ska främst användas till fattigdomsbekämpning. Summan förefaller dock märkligt låg om fattigdom ska undanröjas. Jag har 12 konkreta förslag till åtgärder som kan genomföras i vårt eget land: Ändra mäns attityd mot prostitution, genom kampanj och införa statistik på utveckling. Verka för att kampanj och statistik även genomförs i och EU. Hålla frågan het på dagordningen av statsministern i alla internationella sammanhang. Ge stöd till information i länder där kvinnorna kommer ifrån om vad som väntar dem. Ge stöd till utvecklingsplaner i de länder kvinnorna kommer ifrån. Ge asyl till de kvinnor som lockats in i landet och sedan tvingats till prostitution. Ge ekonomiskt stöd till kvinnor som vill lämna prostitutionen. Ge stöd till kvinnor som vänder sig till domstol för att komma åt slavhandlare. Se över straffsatserna för människohandel. De behöver skärpas väsentligt. Ge polisen ekonomiska förutsättningar att lokalisera handelsvägar och stoppa dem. Utveckla polisutbildningen så att slavhandeln och åtgärder emot den blir kända. Arbeta för att höja frågans status inom EU-samarbetet, det går åt andra hållet . Vid den svenska finns en person som arbetar på heltid med bekämpning av kvinnohandel. Hon har till sin hjälp två personer som arbetar med dessa frågor 10@15% av sin tid. Utöver dessa personer, finns det en person i varje polisdistrikt som bl.a. har till uppgift att bevaka denna typ av brott inom sitt område. Inom Europol arbetar de främst med att bistå medlemsländerna operationellt samt med utredningar. försöker de kartlägga omfattningen av kvinnohandeln genom att begära in statistiska uppgifter från medlemsländerna. På grund av att kvinnohandeln sorteras in under en mängd olika beteckningar @ t.ex. kidnappning och koppleri @ är dock underlaget ofta bristfälligt. Avser ansvarig minister verka för att dessa 12 punkter ska bli verklighet i svensk politik? Ämnar ministern vidta några andra åtgärder för att bekämpa slavhandeln, och i grunden, prostitutionen?
ip · GO1035 · 2000-10-17 00:00:00 — Interpellation 2000/01:35 av () till justitieminister om narkotika på fängelser Det är av största vikt att den tid som intagna vistas på anstalt kan användas till att anpassa dem till ett hederligt liv efter avtjänat straff. Av den anledningen är det angeläget att fängelserna kan hållas fria från narkotika. Många fängelsedömda narkomaner vill inget hellre än att få avtjäna sitt straff i en drogfri miljö. Detta är inte möjligt eftersom det råder brist på drogfria fängelser. Av en rapport från framgår att varannan intern missbrukar någon form av narkotika. Mot den bakgrunden framstår det som fråga av högsta prioritet att intensifiera narkotikabekämpningen på anstalterna. I lämnas en rad förslag som bör kunna ligga till grund för det fortsatta arbetet med att få fängelserna narkotikafria. Bl.a. har det visat sig att välutbildade narkotikahundar kan vara effektiva i narkotikabekämpningen. Våldet på våra anstalter måste bekämpas. måste de intagna få en chans att förbereda sig för att efter avtjänat straff leva ett hederligt liv. Det helt avgörande för att nå detta är att våra anstalter görs narkotikafria. Vad avser justitieministerna vidtaga för åtgärder för att våra anstalter ska bli narkotikafria?
ip · GO1036 · 2000-10-17 00:00:00 — Interpellation 2000/01:36 av () till statsrådet om herrelösa fastigheter Staten har genom historien gjort anspråk och ansetts ha bättre rätt till egendom som ingen äger, det visar bl.a. lagen om allmänna arvsfonden. Jag blev presenterad ett mycket besvärligt förhållande i . I brukssamhälle står sju tomma s.k. hyreshus innehållande ca 150 lägenheter. Området ser förskräckligt ut, det kan liknas vid ett krigshärjat område. Det ger ett kusligt intryck och är ett helt främmande inslag på orten. Det gränsar till ett mycket prydligt småhusområde. Kvarteret är speciellt på så sätt att av totalt 150 lägenheter så var 108 lägenheter uthyrda när det behövdes till som flyktingförläggning. Det har varit många turer. Faktum är att nu finns det ingen ägare till husen. Bolaget som ägt fastigheterna har gått i konkurs. Förvaltaren lämnar fastigheterna osålda enligt bestämmelser i konkurslagen och hävdar att fastigheterna är herrelösa. Bolaget är upplöst. Husen måste rivas och området måste saneras . Problemet är naturligtvis att detta kostar mycket pengar. Man talar om miljonbelopp. Kommunen har inte för avsikt att avsätta ekonomiska medel för att riva och sanera området. De anser att kommuninvånares skattemedel ska användas till angelägnare insatser i kommunen. Med detta aktuella exempel vill jag fråga bostadsministern: Vilket ansvar tar staten när områden bedöms som herrelösa?