ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO1037 · 2000-10-17 00:00:00 — Interpellation 2000/01:37 av () till jordbruksminister om kvinnors och barns situation i I visades en dokumentärfilm om s.k. brudrov som dessvärre förekommer än 2000. Filmen handlade om en etiopisk familj. Familjen hade tre döttrar. De två äldsta hade rövats bort för att mot sin vilja tvingas till äktenskap och barnafödande med en man som hon inte själv hade valt. Filmen var mycket informativ och visade på en stor förtvivlan hos de unga kvinnorna som inte kunde fortsätta en utbildning som de hade påbörjat, den visade på att den yngsta flickan inte kunde gå ut ensam, i rädsla för att likt sina systrar bli bortrövad av ett mansgäng. Det är ofattbart att något sådant får fortgå trots att landets lag i ord förbjuder liknande händelser som brudrov. måste medverka till att de fattiga människornas egenmakt stärks. Kvinnors och barnens ställning måste stärkas. Jämställdhetsfrågorna är ett led i strävanden att komma till rätta med orättvisor och fattigdom i världen. Tillgång till information och möjlighet för kvinnor i de fattiga länderna att fullfölja utbildning är en mänsklig rättighet och ett nödvändigt redskap för att uppnå jämställdhet, utveckling och fred. Min fråga till jämställdhetsminister är: På vilket sätt arbetar ministern med att säkerställa grundläggande mänskliga rättigheter för våra medsystrar som upplever förnedring och som lever i en förtryckt värld?
ip · GO1038 · 2000-10-17 00:00:00 — Interpellation 2000/01:38 av () till socialminister om aborter i Aborter bland unga kvinnor ökar i . 300 fler aborter har utförts jämfört med från , enligt statistik från . Enligt en preliminär rapport ökade tonårsaborterna . Detta är alarmerande signaler. som dessa siffror presenteras så kommer även uppgifter om att vill inrätta ett personnummerregister över kvinnor som begår abort. Beslut om abort är inte något lätt beslut. För de flesta så medför det mycken vånda både före och efter beslutet. De allra flesta gör abort av mycket personliga skäl. Det går inte att bortse från att samhället kanske inte ger tillräckligt med hjälp och stöd i dessa svåra livsval. Det kan också vara framtvingade medicinska skäl som ligger bakom beslutet. Det finns många bakomliggande orsaker. Från samhällets sida måste det dock på alla sätt vidtas åtgärder så att aborter endast vidtas som en sista åtgärd i en mycket prekär livssituation. Att, som det nu föreslås, inrätta ett personregister över kvinnor som gör abort det anser jag av flera skäl helt förkastligt. Det är som att lägga en sten på en redan tung börda. Vi värnar i vårt land mycket starkt om den personliga integriteten, detta bör i hög grad gälla även för kvinnor som gör abort. I annat fall är risken stor att kvinnor gör aborter helt utanför medicinsk kontroll. Det är en situation som är helt oacceptabel. Vi har i en abortlagstiftning som ger kvinnorna rätt att bestämma över sin livssituation. Mina frågor till socialministern är: 1.Vilka åtgärder ämnar ministern föreslå för att få ned antalet aborter i ? 2.Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att kvinnornas integritet även ska skyddas, även i de fall då de beslutat att genomföra en abort?
ip · GO1039 · 2000-10-17 00:00:00 — Interpellation 2000/01:39 av () till statsrådet om grundnivån i föräldraförsäkringen Det är viktigt att barn har en trygg uppväxt. Detta är bl.a. bakgrunden till att i finns ett system med föräldrapenning som ger möjlighet för småbarnsföräldrar att vara hemma med sina barn under den första småbarnsperioden. Ersättningen är delvis baserad på inkomstbortfallsprincipen med ett tak och ett golv för ersättning. Dagens lägsta nivå är . För att få en inkomstbaserad föräldrapenning under hela föräldraledighetsperioden krävs att man varit försäkrad för en sjukpenning i minst . I annat fall utgår ersättning enligt grundnivån. Det innebär t.ex. att den som just avslutat sin högskoleutbildning inte får mer än per dag i föräldrapenning vilket motsvarar före skatt. Denna familj måste med all sannolikhet komplettera familjebudgeten med socialbidrag och bostadsbidrag. Med dagens förvärvsmönster, där många väljer att starta eget företag, har tillfälliga anställningar eller är projektanställda, leder det stelbenta regelverket till stor osäkerhet för många föräldrar. Det måste finnas en grundnivå som ger en acceptabel ekonomisk trygghet . En relativt modest höjning innebär att många familjer kan slippa att vara beroende av socialbidrag och bostadsbidrag. Det är inte rimligt att unga föräldrar tvingas in i socialbidragsberoendet. Det är heller inte rimligt att en grupp barn tvingas leva under fattigdomsgränsen. Regeringen har inte agerat för att förbättra situationen för föräldrar som enbart har rätt till garantinivån i föräldrapenningen utan har i stället valt att prioritera familjer med fast och hög inkomst. Mina frågor till statsrådet blir därför: 1.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förbättra situationen för föräldrar som endast erhåller en garantinivå i föräldrapenningen? 2.Är statsrådet beredd att höja garantinivån?
ip · GO1040 · 2000-10-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:40 av () till statsrådet om betygssystemet Skolan måste ha ett arbetssätt så att elever kan utvecklas utifrån sina egna förutsättningar. Olika individer behöver olika tid för att nå kunskapsmålen. Tyvärr går många elever i den svenska skolan vidare utan att ha fått det stöd och den tid de behöver för att klara högre nivåer i utbildningssystemet. Detta visar sig bl.a. i statistiken för hur många elever som inte lyckats uppnå gymnasieskolans mål. Andelen elever som uppnått gymnasieskolans mål om högskolebehörighet är . Varje elev som skickas vidare i skolsystemet utan att ha fått det stöd han eller hon har rätt till har blivit bestulen på sin rätt till hjälp. Det nya målrelaterade betygssystemet, som infördes , var ett steg i rätt riktning. Genom kravet på godkända grundskolebetyg i basämnena svenska, engelska och matematik för att få fortsätta till gymnasiet skulle tvingas ta sitt ansvar för alla elever. Den debatt kring betyg och resultat som uppstod var positiv, eftersom den satte skolans kvalitetsuppfyllelse i fokus. Men skolan kan inte sägas ha fyllt sin uppgift för de många elever som slutar utan godkända resultat. Andelen elever med icke godkända betyg i basämnena har ökat i . Detta kan dels bero på att blivit sämre men naturligtvis också på att lärarna blivit säkrare i sin betygssättning. Enligt uppfattning måste slutsatsen bli att elever som inte uppnår grundkunskaperna ska få mera stöd i form av extra tid, specialundervisning m.m. I verkligheten har beklagligt nog inte fått resurser för att hjälpa de elever som behöver det. I stället skickas dessa elever vidare till gymnasieskolans individuella program (IV-programmet). I gymnasieskolan används nu IV-programmet för att ta emot elever som inte har godkända betyg och därför inte kan tas in på ett nationellt program. Andelen elever från IV-programmet som lyckas uppnå målen är . föreslår nu överraskande regeringen att ompröva betygssystemet och avskaffa begreppet Icke godkänd i . Det är av stor betydelse vilken inställning skolministern har till hur skolans kvalitetsuppfyllelse ska garanteras. Ska utvärderingen bli skarpare och ska elevers rätt till stöd formuleras tydligare? Kommer i stället kravet på godkända betyg för antagning till gymnasieskolan att försvinna? Enligt skulle den senare slutsatsen vara förödande för kvaliteten i skolan. För är det uppenbart att det individuella programmet inte fyller sin funktion för eleverna, men att resurser i stället måste sättas in i . En förutsättning för att resurser sätts in effektivt är att skolan genom nationella prov och betyg får en god uppfattning om elevernas kunskapsnivå. Om begreppet Godkänd avskaffas i betygssystemet kommer fler elever att gå miste om stöd och hjälp. Därför vill jag ställa frågan till skolministern: Vilka åtgärder avser skolministern att vidta med anledning av kvalitetsnämndens förslag om att avskaffa kravet på godkända betyg för antagning till gymnasieskolan?
ip · GO1041 · 2000-10-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:41 av () till utbildningsminister om resursanvändningen inom högskolans grundutbildning har universitet och högskolor fått mindre resurser till grundutbildningen. Hur detta påverkar undervisningens kvalitet är en fråga som måste ställas. När högskolan expanderar kraftigt är det väsentligt att granska förhållandet mellan kvantitet och kvalitet. En expansion som innebär sänkt kvalitet på undervisningen kommer inte minst att missgynna nya studerandegrupper. revisorer har lämnat en rapport där de granskat prestationer och resultat i högskolornas grundutbildning ställt mot de resurser som tilldelats verksamheten. Den tidigare beräknade en miniminorm för att grundutbildningen ska svara mot de krav på kvalitet som ställs. Enligt dessa beräkningar behöver den enskilde studenten möta en lärare minst i en grupp av rimlig storlek. Statsmakterna har inte tagit ställning till denna norm men den har uppenbarligen utgjort utgångspunkt för beräkningar av ersättning till grundutbildningen. konstaterade att om nio timmars lärarledd undervisning inte uppfylldes för flertalet ämnen inom det humanistiska och samhällsvetenskapliga området. Därefter har besparingar genomförts på "prislappen" och därför är det av intresse att följa hur undervisningstiden utvecklats. Det är dock inte möjligt att undersöka detta närmare eftersom regeringen inte har formulerat något mål för undervisningstätheten och eftersom det saknas enhetliga mått att följa upp den med. Det finns, varken på nationell eller lokal nivå, någon löpande redovisning av studenternas lärartid. Det är angeläget att dessa svårigheter undanröjs så att det går att följa upp kvaliteten i undervisningen. revisorer har intervjuat företrädare för åtta lärosäten och dessa framför att studenternas lärartid har minskat. rapporterar t.ex. att studenterna inom samhällsvetenskap och humaniora bara får 3@4 timmars undervisning . En rapport från redovisade en studie av undervisning på respektive C-nivå för fyra ämnen vid sju lärosäten. Generellt ligger undervisningstiden närmare rikttalet på C-nivå än på A-nivå. För t.ex. biologi på A-nivå vid har antalet lärartimmar minskat från 8,3 . Även och har tillskrivit regeringen i frågan. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta med anledning av revisorers rapport om resursanvändningen inom högskolans grundutbildning?
ip · GO1042 · 2000-10-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:42 av Per () till justitieminister om tobaksreklam antog ministerrådet EG-direktivet 98/43/EG, om förbud mot direkt och indirekt tobaksreklam. Före direktivets antagande framfördes det från flera håll att direktivet stod i direkt strid med svensk grundlag, vilket även dåvarande socialminister medgav vid sammanträde . Vid sammanträdet i fråga uppgav att den ansvarige för utredningen om förbud mot tobaksreklam, lagmannen , numera JO, hade uttalat att antagandet av direktivet skulle innebära att det blev nödvändigt med en svensk grundlagsändring. uttalade bl.a. att "När det gäller frågan om en grundlagsändring sade att det behövs en grundlagsändring om vi gör det själva, d.v.s. om vi skulle göra det ensidigt. Men här finns en möjlighet att göra det via EG-direktivet. På så sätt kan man säga att det faktiskt är enklare om man går via EU än att få till stånd en ändring av grundlagen." Därefter bidrog aktivt till att skapa majoritet för direktivet och röstade för dess antagande i , trots att hon tidigare medgivit att direktivet stod i strid med svensk grundlag. Direktivet antogs med mycket liten marginal. föreslog regeringen ändringar i tobakslagen (1993:581) med anledning av vissa bestämmelser i direktivet. I propositionen medgav regeringen att direktivet stod i strid med grundlagen. hade även regeringen drabbats av eftertankens kranka blekhet. Det direktiv som man själv varit med om att genomdriva för att på sätt undvika en nödvändig grundlagsändring nu plötsligt inte tillämpas i den mån direktivet kunde anses stå i strid med vissa bestämmelser i och YGL. Ett sådant handlingssätt är emellertid helt emot grundläggande EG-rättsliga principer som stadgar att EG-direktiv ska genomföras i sin helhet. har sedermera upphävt direktivet med anledning av att detta stred mot EG-rätten. Här fullbordas regeringens försök att driva igenom förbudet mot indirekt tobaksreklam. Tanken visade sig inte bara stå i strid med den svenska grundlagen utan också med Europeiska unionens regler. Kontentan av det hela är att regeringen två gånger har medgivit att det nu upphävda direktivet stod i strid med svensk grundlag, dels inför direktivets antagande då man verkade aktivt för dess antagande, dels i samband med propositionen . Sammantaget visar detta hur ogenomtänkt regeringens handlande i denna fråga varit. Respekten för grundlagen har undergrävts. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder han avser vidta för att förhindra att nya situationer uppstår där regeringen handlar i strid med grundlagen eller i grundlagens ytterkanter.
ip · GO1043 · 2000-10-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:43 av () till miljöminister om byggforskningens framtid Det är viktigt att forskningen tar till vara samspelet mellan människa, teknik, ekonomi och samhälle. Den byggda miljön är största samlade näringsgren. Den tvärvetenskapliga forskningen inom samhällsplanering och byggnation är därför mycket viktig. Regeringens proposition Forskning och förnyelse (2000/01:3) kan leda till splittring av tidigare uppbyggd samverkan. Byggforskningen bör hållas samman och det måste finnas ett kitt mellan högskolevärlden, näringslivet och forskningsinstituten. Resultaten från forskningen måste snabbt kunna påverka samhällsutvecklingen för en hållbar utveckling och internationell konkurrenskraft. Därför är FoU-begreppet med kopplingen mellan forskning och utveckling viktigt. Byggforskningen måste framgent kunna ske genom samverkan med branschen och intressenter. Resurserna till byggforskning har överförts till utgiftsområde 20. Byggforskningen ingår i för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Endast i nya resurser tillförs rådet samt 10 miljoner 2003. Det finns en risk att tekniken och experimentbyggandet inom byggforskningen åsidosätts, i den stora uppgiften att kunna tillförsäkra nuvarande och kommande generationer en god miljö. Också riskforskning är viktigt för att kunna sätta in rätt åtgärd. Innemiljön är grundläggande för människors hälsa. Här är allergisäkring av förskolor och skolor mycket viktigt. Specifika forskningsprofessorer behövs för att utveckla hur man ska bygga, den byggda miljön, samhällsplanering och energiforskning. Forskning ur genusperspektiv och forskning om segregationsproblemen måste också stimuleras. Liksom på många andra områden finns det EU-medel att söka för byggforskning av olika slag. Undertecknad vill därför ställa följande frågor till statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet att garantera och utveckla byggforskning samt samverkan med olika intressenter ? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stimulera experimentbyggande samt allergisäkring för förskolor och skolor? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ta till vara EU-medel för byggforskningen?
ip · GO1044 · 2000-10-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:44 av () till finansminister om fastighetsskatten i Regeringen säger att fastighetsskatten sänks . Detta förhållande gäller för i stort sett hela , med undantag av . Stockholmare kan räkna med en skattechock . Orsaken är kraftigt höjda taxeringsvärden på både villor och flerfamiljsfastigheter, vilket ger höjda skatter och hyror. Taxeringsvärdena har varit frysta men kommer att räknas upp fr.o.m. årsskiftet. Stora höjningar väntas eftersom taxeringsvärdet beräknas på av fastighetens marknadsvärde. Det nya taxeringsvärdet beräknas på priset som gällde för villor och flerfamiljsfastigheter som såldes till . har priserna i nått toppnoteringar vilket gör att taxeringsvärdena kommer att på motsvarande sätt nå toppnoteringar vilket i sin tur medför såväl höjd fastighetsskatt som förmögenhetsskatt. Som kompensation för höjda taxeringsvärden vill regeringen sänka fastighetsskatten för flerfamiljshus från 1,2 till 0,och för villor från 1,5 till 1,. Sänkningen utgör en droppe i havet för de flesta stockholmare eftersom prishöjningarna på fastigheterna är mångdubbelt högre. Fastighetsskatten kommer att utgöra ytterligare en tung ekonomisk börda för boende i och omöjliggöra för många människor att bo kvar i utan stora ekonomiska uppoffringar. Speciellt hårt drabbas de personer som har bott länge i sin bostad och amorterat av lånen, exempelvis pensionärer. Med anledning till det anförda vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att fastighetsskatten inte ska leda till att boende i måste flytta? 2.Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att medverka till sänkta boendeskatter för boende i ?
ip · GO1045 · 2000-10-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:45 av () till utrikesminister om Ilascu-gruppen är och ytterligare tre personer fängslade i , utan rättegång. De får inte ta emot besök från sina familjer. Deras tillstånd är mycket dåligt. Mycket talar för att Ilascu utsatts för en kupp för att oskadliggöras. Han har för en del personer varit en obekväm och sanningssägande politiker. Men uppfattningarna om honom och de övriga i gruppen går isär. Det är bl.a. en av anledningarna till att han och den övriga gruppen måste få en fri och rättvis rättegång. Har de begått brott måste det bevisas. Ur mänsklig rättighetssynpunkt är det en självklarhet att ingen ska behöva vara fängslad utan att veta orsaken till "brottet". Alla ska ges en rättvis rättegång och inte av någon enda anledning berövas den rätten. Ilascu-gruppens situation var bl.a. uppe i vid . Det resulterade i att en så gott som enhällig resolution om Ilascu-gruppens situation antogs av OSSE-parlamentarikerna. Uppmaningen i resolutionen innebär att ett OSSE-land tillsammans med ska ge Ilascu-gruppen en rättvis rättegång grundad på bl.a. mänskliga rättigheter. Det har framkommit att och är intresserade att erbjuda den möjligheten. har representanter för såväl som besökt det fängelse där Ilascu-gruppen finns. De fick träffa Ilascu. Vid det första besöket ställde sig Ilascu avvisande till en rättegång i tredje land, men vid det andra besöket hade han ändrat uppfattning och är positiv till en sådan rättegång. Eftersom situationen för den moldaviske parlamentarikern är mycket svår är det angeläget att regeringen vid sina internationella kontakter med framför allt representanter från tar upp hans fall. Regeringen bör också i FN belysa Ilascus situation och verka för att han tillsammans med de övriga i gruppen får en rättvis och fri rättegång. Regeringen bör också stödja i dess strävan att ta upp fallet Ilascu vid en ny rättegång i tredje land. Hans fall kan ses som ett generellt brott mot mänskliga rättigheter. Mina frågor till utrikesministern är: Vad avser regeringen att göra för att stödja i dess strävan att ta upp fallet Ilascu till en ny rättegång i tredje land? Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att i FN belysa Ilascus situation och verka för att han tillsammans med de övriga i Ilascu-gruppen får en rättvis och fri rättegång?
ip · GO1047 · 2000-10-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:47 av () till miljöminister om och miljösanktionsavgifter Det har visat sig att och dess tolkningar i flera fall fått konsekvenser som drabbar enskilda småföretagare. Det finns exempel på effekter som man inte har beaktat när lagen arbetades fram och beslutades i . Enligt ska vid byggande av produktionsanläggning, t.ex. djurstall, ansökningshandlingar skickas in till kommunernas miljönämnder. Om dessa handlingar inte kommer in kan kommunen utdöma en miljösanktionsavgift. Jag har ett exempel från mitt län, , där en lantbrukare som drabbades av att ladugården brann ned och sedan när han åter skulle bygga upp anläggningen, kom in med en av sina ansökningshandlingar . Lantbrukaren fick då en s.k. miljösanktionsavgift på . Han hade inte gjort något som skadat miljön eller strider mot djurskyddslagen, utan missat tiden för inlämnande av vissa ansökningshandlingar. Tvärtom har den nya anläggningen ersatt den nedbrunna ladugården med en ny modern som är uppförd enligt alla byggnadsregler och djurskyddsbestämmelser. Det kan inte vara rimligt att enbart ett administrativt misstag @ att en ansökan kommit myndigheterna till handa för sent @ ska medföra böter för en småföretagare på . Det står inte i proportion till misstaget. Det kan inte vara lagens mening att konsekvenserna av ska tolkas på detta sätt. Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att snabbt förändra dessa orimliga följder av ?
ip · GO1049 · 2000-10-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:49 av () till justitieminister om narkotika och ungdomsbrottslighet Narkotikan är ett gift i vårt samhälle, inte minst för våra unga. Ständigt nya preparat letar sig fram till ungdomarna genom cyniska narkotikahandlare. Konsekvenserna visar sig på våra sjukhus och på ungdomsmottagningar, som exempelvis på här i . , 1989, sökte sig 690 ungdomar till för behandling. 1997 kom 1340 och räknar man med liknande siffror. Bakom siffrorna döljer sig en smygande acceptans av narkotika, "droger har blivit poppis igen" som det stod i någon artikel. Men de ungdomar som söker sig till har ofta en komplicerad problembild. Narkotikamissbruk och annan kriminalitet sammanstrålar ofta i samma person. Våldsbrottsligheten i har förråats och begås i högre utsträckning av ungdomar. Det är tydligt att samhället låter ungdomar sjunka alltför långt ned i ett asocialt beteende innan tillräckligt ingripande åtgärder sätts in. Justitieministern har själv tagit upp frågan om de långa handläggningstiderna, det går alltför mellan brott och påföljd. Inte minst är detta ett problem när det gäller unga lagöverträdare. har vid upprepade tillfällen krävt att polisen ska ges möjlighet att narkotikatesta även barn , vilket skulle leda till att barn i riskzonen skulle kunna uppmärksammas på ett tidigare stadium. Det krävs enligt min uppfattning en målinriktad och fokuserad politik för att tidigt fånga upp unga människor på glid. Tidiga och tydliga reaktioner är avgörande för att ungdomsbrottsligheten ska minska. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att minska narkotikamissbruket och den övriga ungdomsbrottsligheten?
ip · GO1050 · 2000-10-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:50 av () till justitieminister om rymningar från ungdomshem och LVM-hem De viktigaste insatserna i kampen mot brottslighet och drogberoende bör komma tidigt i en människas liv. Även de ungdomar som trots allt begått brott måste mötas med tydliga insatser. rymde 2400 från landets ungdomshem och LVM-hem för tvångsomhändertagna. Detta visar en sammanställning från , , som bl.a. ansvarar för vården av de unga kriminella som begått mycket grova brott. Enbart från LVM-hemmen registrerades 1600 rymningar, vilket innebär lika många rymningar som antalet intagningar. En helt vanlig dag är alltså 53unga dömda kriminella på rymmen. De som dömts till påföljden sluten ungdomsvård har fått tidsbestämda straff för personrån, misshandel, våldtäkt, mord och andra grova våldsbrott. Det måste vara ett misslyckande att av ungdomarna har rymt en eller t.o.m. . I stället för att få vård och behandling för att kunna undvika brott har dessa unga varit på fri fot och utgjort ett hot mot allmänheten. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att komma till rätta med rymningarna från landets ungdoms- och LVM-hem?