ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10105 · 2000-11-10 00:00:00 — Interpellation 2000/01:105 av () till statsrådet om fristående skolor uppger i en intervju i () att "vi är på väg mot @@@ att vi bara kommer att ha fristående skolor". Detta är mycket långt från sanningen, eftersom bara 3,av eleverna går i fristående grund- och gymnasieskolor. Skolministern har också gjort andra uttalanden. Hon säger sig vara oroad av framväxten av fristående skolor och tycker att de har spelat ut sin roll som inspirationskälla för de kommunala skolorna. anser vidare att många av de fristående skolorna numera inte skiljer sig ett dugg från de kommunala skolorna, varken pedagogiskt eller när det gäller arbetsformer och arbetssätt. Skolministern uttalar sig också i och säger att fristående skolor "inte behöver redovisa kvaliteten i undervisningen" trots att de i själva verket står under tillsyn. Dessutom måste fristående skolor delta i kommunens uppföljning och kvalitetsredovisning om kommunen så vill. Med anledning av dessa uttalanden anser jag att det är befogat att fråga om skolministern avser att föreslå förändringar som innebär sämre villkor för de fristående skolorna. Om sådana förändringar är på väg bör många människor få möjlighet att delta i debatten. Den borgerliga regeringen arbetade fram ett system som innebar att elever kan välja andra skolor än kommunala utan att behöva betala avgifter. Den socialdemokratiska regeringen har till viss del försvårat nyetableringen av fristående skolor, bl.a. genom att ge kommunerna rätt att anföra olika skäl mot nyetablering. har fristående skolor i stort ändå varit accepterade av regeringen. Men har skolministern i olika sammanhang börjat antyda att hon inte tycker att dessa skolor behövs. Det är dock inte ministern eller andra politiker utan föräldrar och elever som ska avgöra om en fristående skola är ett bättre alternativ för just dem. Faktum är att det har visat sig att flera friskolor lockar många sökande till samma utbildningar som i den kommunala skolan är mindre eftertraktade. Fristående skolor lyckas inte sällan med pedagogisk förnyelse och bidrar därmed till att stimulera kvaliteten och utvecklingen också i den kommunala skolan. De enskilda alternativen behöver enligt min mening bli betydligt fler för att tillgodose elevers behov av valfrihet. Därför är det väsentligt att få information om vad skolministerns uttalanden kan innebära för skolornas och elevernas framtid. Avser skolministern att vidta några åtgärder som begränsar antalet fristående skolor och försvårar för nya att etablera sig?
ip · GO10106 · 2000-11-10 00:00:00 — Interpellation 2000/01:106 av () till statsrådet om arbetstidsfrågan @ om flexibel förläggning Arbetstidsfrågan har som bekant varit föremål för en livlig debatt . Regeringen lyckades inte komma överens med samarbetspartierna om en generell lagstadgad arbetstidsförkortning. Frågan ska nu behandlas vidare i ytterligare en utredning. menar att arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina önskemål och behov. För arbetstagaren är det positivt att kunna förlägga arbetstiden på ett sätt som gör det möjligt att kombinera arbete med t.ex. studier, mer tid med barnen eller fritidsaktiviteter. Även arbetsgivare gynnas av en friare användning av arbetstiden. Möjlighet till säsongs- eller efterfrågeanpassad arbetstid ökar chansen att behålla arbetskraften i en konjunktursvacka eller vid minskad orderingång. Samfällda utvärderingar visar också att de anställdas engagemang och ansvarstagande för verksamheten ökar när inflytande över arbetstidens förläggning ökar. Ett ökat löneutrymme har under historiens gång till viss del tagits ut i form av förkortad arbetstid. Så kommer att ske även . ser positivt på att arbetsmarknadens parter förhandlar fram utökad ledighet. För att möjliggöra ökad flexibilitet för den enskilde individen vill vi att framförhandlad ledig tid utöver ska kunna tas ut även i form av en arbetstidsförkortning. Hur vill statsrådet verka för ökad flexibilitet för individen vad gäller förläggning av framförhandlad ledighet? Vilka förslag avser statsrådet lägga fram om ökad flexibilitet, då denna fråga inte med nödvändighet måste rymmas inom utredningsuppdraget?
ip · GO10108 · 2000-11-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:108 av () till statsrådet om uppehållstillstånd måste flyktingar som har fått arbete i åka utomlands för att söka uppehållstillstånd. Av utlänningslagen framgår att "en utlänning som vill ha uppehållstillstånd i skall ha utverkat ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan". Denna huvudregel medger dock undantag om "synnerliga skäl" föreligger. Eftersom lider brist på kvalificerad arbetskraft, och statsrådets kollega uttryckt sin frustration över att högutbildade invandrare kör taxi, finns således utrymme för bistånds- och migrationsministern att hjälpa flyktingar in på arbetsmarknaden i . Med anledning av vad som ovan anförs vill jag fråga vad statsrådet avser att vidta för åtgärder för att flyktingar lättare ska komma in på arbetsmarknaden genom att låta dem söka uppehållstillstånd i utan utlandsvistelse.
ip · GO10109 · 2000-11-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:109 av () till socialminister om läkemedlet Rohypnol Rohypnol är ett läkemedel mot sömnbesvär. Under förra motionerade jag tillsammans med att skulle ge regeringen till känna att läkemedel innehållande flunitrazepam, som ingår i Rohypnol, skulle avregistreras. Motionen har tyvärr ännu inte behandlats av socialutskottet. Ungdomar och våldsbrottslingar har dock inte samma avvaktande hållning till läkemedlen som socialutskottet. Tvärtom är det alltfler som prövar på drogen, med oanade konsekvenser som följd. Läkemedel som innehåller flunitrazepam har länge utgjort ett problem genom att medlet ofta används på ej avsett sätt. Det är vanligt förekommande i missbrukssammanhang och omsätts illegalt i betydande mängder. Det har även i ökad omfattning avslöjats i samband med våldsbrott. Polisens och tullens beslag tyder på ett stort missbruk. Knappast är den betydande mängden insmugglade läkemedel avsedda för medicinskt bruk. Användningsområdet har alltså blivit ett helt annat än det tänkta. Det har blivit en populär ungdomsdrog, ofta i kombination med alkohol. Inför veckosluten säljs den tablettvis på skolor runtom i landet. Priset varierar något. I får ungdomar betala 20@25 kr per tablett och i 10@15 kr, medan priset i lilla ligger på per tablett. Det är skrämmande att ungdomar använder drogen för att uppnå ett visst berusningstillstånd ofta med ett beroende som följd. Det är ofattbart skrämmande att vissa personer medvetet använder drogen för att uppnå ett tillstånd av känslokyla för att lättare kunna begå våldshandlingar. Det är förfärligt att kvinnor luras att inta drogen, för att senare kunna våldtas. Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att läkemedel som innehåller flunitrazepam ska klassas som narkotiska preparat och avregistreras från läkemedelsmarknaden?
ip · GO10110 · 2000-11-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:110 av () till statsrådet om turistnäringens framtid är hårt utsatt för konkurrens på grund av våra höga avgifter och skatter i förhållande till angränsande länder. Vi har bl.a. världens högsta skatter på arbetskraft genom de höga arbetsgivaravgifterna. En försämrad konkurrenssituation hämmar tillväxten genom att statens skatter pressar lönsamheten och utrymmet för investeringar och nyanställningar. Speciellt känsliga är företag som får merkostnader på grund av geografiska skäl. Av regionalpolitiska skäl sänktes arbetsgivaravgifterna 1992 inom skogslänen. För oss i en viktig åtgärd. De som gynnades var näringar inom gamla mål6 från i norra och inland. Tyvärr blev inte lättnaderna långvariga och jag beklagar att regeringen och beslutat att höja arbetsgivaravgifterna inom skogslänen. Detta späder ytterligare på de regionala obalanserna. I den svenska fjällvärlden är turistbranschen mycket utsatt på grund av förhållandena på den norska sidan. I är arbetsgivareavgifterna lägre. De har ingen moms på logi och dessutom ingen moms på persontransporter inklusive liftar. Inom den svenska turistnäringen finns många mindre företag och anläggningarna har mycket stor betydelse ute på landsbygden och i fjällvärlden. Låg befolkningstäthet och stora avstånd borde vara skäl nog för att försvara befintlig sysselsättning. Serviceföretagen inom turistnäringen har heller inga transportstöd som finns inom industrin. Sänkta arbetsgivaravgifter samt sänkt moms på skidliftar skulle betyda mycket för branschen. Vid diskussioner om reducerad arbetsgivareavgift i skogslänen hänvisas ofta till medlemskapet i EU och att de avgör våra skattesatser. Med vetskap om att olika arbetsgivaravgifter råder inom EU:s länder och att en total harmonisering saknas så anser jag det vara en nationell angelägenhet. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vara beredd att vidta för att utveckla den svenska turistnäringen i de svensk-norska gränstrakterna?
ip · GO10111 · 2000-11-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:111 av () till justitieminister om programverksamheten inom kriminalvården "Åtgärder som bidrar till att den dömde inte återfaller i brott ska ha fortsatt hög prioritet." och "Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket ska bedrivas med ökad intensitet." Citaten är hämtade från regeringens budgetproposition för avsnittet kriminalvården, under rubriken prioriteringar. Dessa och andra målsättningar är bra, men mål och medel stämmer inte överens. De fina ambitionerna riskerar att bli bara ambitioner som alltfler av personalen mår dåligt och riskerar att bli utbrända. Brotts- och missbruksrelaterade program har i stor utsträckning ersatts av enklare och billigare programverksamhet. För att klara av ålagda besparingar har också s.k. motivationsavdelningar stängts. De brotts- och missbruksrelaterade programmen har, enligt uppgifter från kriminalvården, minskat i omfattning från ca 1996 till prognostiserat innevarande år. Det innebär en halvering. Övriga program har ökat i omfattning från 1996 till prognostiserat innevarande år. Det innebär att den sammanlagda programverksamheten har fått vidkännas en minskning med sammanlagt . Det allvarligaste är dock kantringen mot enklare och billigare program. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att tiden i fängelse bättre ska kunna användas till rehabilitering så att den dömde inte återfaller i brott eller missbruk?
ip · GO10112 · 2000-11-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:112 av () till statsrådet om åtgärder mot mobbning Tusentals barn går till skolan med en klump av rädsla i magen. De går till skolan men önskar inget hellre än att de fick slippa. Undersökningar visar att ungefär 100000 barn mobbas . Utöver det kommer det stora mörkertalet och hur stort det är vet ingen. Det stora problemet med mobbning är just att vuxna inte vet och att vuxna inte ser eller inte vill se. Trots många insatser och goda ord från ansvariga rektorer och politiker minskar inte problemet, mobbningen är lika utbredd som . Detta gör det lätt att känna maktlöshet, att ge upp och acceptera situationen. Denna inställning anser jag dock vara oacceptabel. Samhällets insatser mot mobbningen får inte avslutas eller trappas ned med mindre än att varje enskilt barn känner sig tryggt i skolan. Att få känna sig trygg är en mänsklig rättighet som gäller barn minst lika väl som vuxna och även med detta som utgångspunkt blir frågan om mobbning central. Skolan är genom skolplikten ett obligatoriskt inslag i varje ung människas liv. En skolpliktig pojke eller flicka är tvingad att infinna sig i skolan oavsett hur de själva uppfattar miljön. Möjligheterna att på formella vägar få beslut eller åtgärder omprövade är begränsade. Det faktum att endast utreder av de anmälningar om mobbning som de tar emot förstärker ytterligare den mobbades utsatthet. Eleverna är således i hög grad utlämnade åt skolledningens och lärarens omdöme. En obligatorisk skolgång ställer följaktligen särskilt höga krav på skolans ambition att forma ett gott arbetsklimat. De lagar som reglerar medborgarnas samvaro i samhället måste gälla även i skolan. I en intervju sade skolministern att hon hade för avsikt att stärka elevernas rättsskydd när det gäller bl.a. mobbning. Jag vill därför fråga skolministern med vilka konkreta åtgärder hon avser att göra detta? Jag vill också fråga skolministern om hon anser att det är tillfredsställande att av samtliga mobbningsanmälningar utreds av ? Om inte vad avser hon att göra för att rätta till detta missförhållande?
ip · GO10113 · 2000-11-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:113 av () till miljöminister om klimatförändringar har ett antal olika dokument presenterats som rör frågan om koldioxidutsläpp och klimatförändringar. IPCC (Intergovernmental Panel on Climat Change) har i en ej ännu helt offentliggjord rapport fastslagit att säkerheten i antagandena om att en klimatförändring äger rum, vad som orsakar klimatförändringarna och vilka effekter detta kommer att få, ökar. Dessutom har de reviderat sin redan pessimistiska rapport om hur stora temperaturhöjningar man kan förvänta sig. Risken att temperaturen stiger med upp emot sex grader är överhängande enligt deras beräkningar. Världsnaturfonden WWF har i sin tur bidragit med två rapporter. Den ena pekar på de risker vi utsätter oss och vår planet för i och med att få åtgärder vidtas för att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. Den andra pekar ut bl.a. , bland sex EU-länder, som ett av de länder som har stora problem med att komma till rätta med sina koldioxidutsläpp. Detta väcker naturligtvis ett antal frågor. En av de mest brännande frågorna rör internationella arbete med fokus på arbetet inom EU. Klimatfrågan är ett globalt problem och kräver internationella lösningar. För , som blivande ordförandeland i EU, är naturligtvis det europeiska samarbetet det viktigaste forumet för internationellt samarbete. Jag vill därför fråga miljöministern: Vilka åtgärder planerar regeringen att vidta för att EU ska bli en drivande kraft inom arbetet för en begränsad klimatpåverkan?
ip · GO10114 · 2000-11-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:114 av () till miljöminister om bullerstörningar vid flygaktiviteter står inför att fatta beslut om lokalisering av den militära flygskolan. Ur bullersynpunkt är flygskolan jämförelsevis harmlös, eftersom man använder det relativt tystgående skolplanet . På detta plan har man dessutom bytt ut motorer av äldre modell till nya miljövänligare motorer. Bullerproblem uppstår däremot vid användning av JAS 39 . I Försvarsdepartementets utredning om JAS-exportstödet och flygskolans framtida lokalisering, argumenteras det för att man i kan utnyttja flygflottiljen till exportstöd för JAS39. I själva verket framställer man exportstödet som en förutsättning för flygskolan. Försvarsmakten har också ansökt om miljöprövning för flygbuller motsvarande en halv division JAS 39 för F16:s del (enligt ). Apropå bullerstörningar står det i utredningen att om tillåten decibelnivå sätts vid 80dBa, så kommer 2922 uppsalainvånare att beröras. Vidare står det att om nivån sätts vid 70dBa, så kommer 29103 personer att hamna inom bullermattan vid JAS 39-användning. Om jag tolkat nuvarande regler enl. prop. 1996/97:53 Infrastrukturinriktning för framtida transporter rätt så är 70dBa rekommenderad maximalnivå vid nyinvesteringar som framkallar buller. Dessutom förväntas det bullerdirektiv som diskuteras inom EU @ tänkt att gälla för städer med fler än 100000 innevånare @ att hamna på samma nivå. Mot bakgrund av detta är det synnerligen förvånande att Försvarsmakten så hårt driver frågan om att förlägga JAS 39-verksamhet till . Jag vill fråga miljöminister : Vilka åtgärder avser miljöministern att vidtaga med anledning av förslaget att förlägga en ny bullerintensiv verksamhet till en "storstad" som ?
ip · GO10115 · 2000-11-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:115 av () till miljöminister om översvämningsdrabbade områden Återigen har delar av drabbats av höga vattenflöden och översvämningar till följd av kraftigt regn. riktades blickarna mot . Den här gången är och värst drabbade. I i arbetar militär, räddningstjänst och privatpersoner sida vid sida för att rädda centrala delar av tätorten från vattenmassorna. Kommunens avloppssystem är ansträngda och orenat avloppsvatten går direkt ut i vattendrag. Den här typen av händelser reser två viktiga frågeställningar. Dels hur man ska ge akut stöd till kommuner, näringsidkare, privatpersoner och andra vars egendom drabbas av skador till följd av vattenmassorna. Dels handlar det om hur vi på lång sikt arbetar med klimatfrågorna. Med stor sannolikhet kan vi befara att delar av landet kommer att drabbas av återkommande översvämningar. Det är därför nödvändigt att föra en diskussion kring hur regering och riksdag kan bistå med ekonomisk hjälp till de som drabbats och om detta ska ske genom t.ex. uppbyggande av en katastroffond eller på annat sätt. En viktig del i det långsiktiga arbetet är de klimatförhandlingar som just nu pågår i . Det är oerhört viktigt att nå en överenskommelse för att gå vidare med arbetet utifrån . På nationell nivå har vi påbörjat en skatteväxling som bl.a. syftar till att minska utsläpp som påverkar klimatet. Det är värt att notera att även inom EU uppmärksammas nu det arbete vi gör på det här området. Som alternativ eller komplement till skatter är det också viktigt att andra ekonomiska styrmedel som exempelvis handel med utsläppsrättigheter och handel med gröna certifikat introduceras. Det finns ett antal s.k. utmanarkommuner. Det är kommuner som själva och med bistånd av ställt upp mål för hur man ska minska sina koldioxidutsläpp. Detta ger inte bara bra miljöeffekter utan också ett lokalt engagemang vilket förtjänar uppmärksamhet. Det lokala arbetet är en bra utgångspunkt för att förankra miljöarbetet. Detta borde tas till vara på ett bättre sätt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ministern: 1.Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att ge akut hjälp till översvämningsdrabbade områden? 2.Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att uppnå en bra klimatpolitik både i och utanför landets gränser?
ip · GO10116 · 2000-11-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:116 av () till vice statsminister om sanktioner och bombningar i Sanktioner och bombningar av har kostat en och en halv miljon människor livet. Av dessa är enligt en halv miljon barn. Minderåriga som lyckas klara livet genom svältåren kommer att ha fått men för livet. Syftet med dessa sanktioner och bombningar påstås vara att man avser att tvinga att avveckla sina massförstörelsevapen. Dessa åtgärder har förfelat sitt syfte. För det första har de inte försvagat ställning. För det andra har de gått ut över folket och inte regimen. För det tredje har de lättnader i sanktionerna, som införts för att förbättra folkets levnadsvillkor inte haft avsedd verkan. För det fjärde har, enligt FN, av massförstörelsevapen avvecklats, men sanktionerna och bombningarna fortsätter på ett sådant sätt att effekterna blir oförändrade för folkets del. För det femte har chefer för avgått för att de "inte vill administrera en omoralisk verksamhet". För det sjätte har en stor del av de livsmedel och mediciner som skulle komma befolkningen till del hamnat på den svarta marknaden i , varför de endast hamnar hos ett fåtal som kunnat berika sig på folkets bekostnad. För det sjunde har de bombningar som och genomför i inget stöd i några FN-resolutioner. För det åttonde är sanktionerna och bombningarna av sådan omfattning och karaktär att de inte kan motiveras utifrån att man söker skydda den kurdiska befolkningen i norra /irakiska . Den behöver skyddas från den irakiska regimen. Men det behöver inte ske med de urskiljningslösa åtgärder som används. För det nionde finns det flera länder inblandade i konflikter som innehar massförstörelsevapen. När det gäller några av dem kan man allvarligt ifrågasätta deras fredsvilja eller deras demokratiska halt. Sanktionerna och bombningarna är följaktligen utifrån flera utgångspunkter både folkrättsvidriga och meningslösa. Om syftet är att få till stånd nedrustning av massförstörelsevapen måste man börja i en annan ända än genom att organisera hungersnöd och massdöd. Om man ska använda sig av sanktioner så pekar erfarenheten på att sådana måste ha ett starkt stöd i den befolkning i det land som drabbas av sanktioner, vilket var fallet när det gällde apartheidregimen i . föreligger inte ens skuggan av något stöd bland den irakiska befolkningen för de sanktioner som riktas mot landet. De länder som går i spetsen för sanktionerna, och , gör ytterligt lite för att understödja en opposition i . Sammantaget betyder den politik som förs sålunda inte på något sätt framåt mot en demokratisering utan endast mot ekonomiskt och materiellt kaos som endast befäster diktaturen @ oavsett om diktatorn heter eller något annat. Jag vill därför fråga vice statsministern: 1.Vad avser regeringen att göra i FN för att få ett slut på sanktionerna och bombningarna av ? 2.Vad avser regeringen att göra i EU för att förmå denna organisation att medverka till att bombningarna och sanktionerna av upphör? 3.Vilka initiativ avser regeringen att vidta för att finna ett alternativ till de trubbiga och missriktade sanktioner som riktas mot ?
ip · GO10118 · 2000-11-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:118 av () till justitieminister om situationen inom polisväsendet "Inga poliser kvälls- eller ". En av de rubriker som funnits i medierna . Situationen inom polisväsendet är oroande @ och utvecklingen har inte gjort att man blivit lugnare. slog polisfacket larm, med orden: "Om vi sneglar på ur ett budgetperspektiv, med de krav som ställs på polisen, bl.a. EU:s krav på i , kommer inte de tillskott som redovisades i vårbudgeten att räcka långt för att hålla en hög brottsprevention i landet. Närpolisverksamheten kommer inte att kunna bli den brottspreventiva verksamhet som det var tänkt. Vi konstaterar att man på flera ställen drar ned på denna verksamhet, stänger närpolisstationer och ånyo försöker hitta omorganisationslösningar för att masonitfasaderna ska hållas färggranna och lugna medborgarna på samma sätt som ." Sedan har höstbudgeten kommit. Resurstillskottet där för polisen är, enligt min mening, inte tillfredsställande och helt otillräckligt. Polisfackets ordförande skriver i : "fanns det dubbelt så många poliser som väktare och ordningsvakter i . har vi bara 16000 poliser men drygt 18000 väktare och drygt 9000 ordningsvakter." Samma källa pekade på som ett exempel. Antalet väktare och vakter ökar @ polisantalet minskar. "Mot denna bakgrund är det inte orimligt att varna för en utveckling som går mot en privatiserad ordningsmakt". För mig personligen är inte polisen det första jag tänker på då det gäller att låta andra än stat, kommuner och landsting ta över verksamhet. I de handlingar som finns för mitt hemlän heter det bl.a.: "Personalminskningen med över 100 medarbetare får självfallet till följd att allmänheten och andra myndigheter får vidkännas en minskning i servicenivån". Statistiken visar att en minskning av antalet tjänster har pågått då och regeringen slutade ange antal tjänster utan i stället anvisade en summa pengar. I en rapport inom polisen i , som presenterades i , sägs att 604 brott lämnats utan åtgärd @ allt på grund av polisbrist. Bl.a. gäller detta brott som misstänkt rattfylleri och pågående våld. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att komma till rätta med problemen inom polisväsendet?