ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10173 · 2000-12-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:173 av () till statsrådet om storstadsregionerna har under en lång följd av år fungerat som en tillväxtmotor i . När nu tydliga tecken på en avmattning i den svenska konjunkturen syns beror det till stor del på den växtvärk som kommit att drabba . har i sin senaste konjunkturprognos förutspått att regionala tillväxtsiffror kommer att avstanna. Från ett läge där den regionala tillväxten var 2,starkare i huvudstaden jämfört med hela landet sjönk gapet till 0,1999. minskar skillnaden ytterligare för att 2001 bli negativ, dvs. kommer att växa långsammare än övriga landet. För totala tillväxtförmåga är detta alarmerande om det skulle visa sig vara riktigt. drabbas av en kombination av brist på utbudsstimulerande reformer och regional överbeskattning. Det råder brist på bostäder trots att det finns en omfattande politisk planering för att bygga nya bostäder. Det försvåras och försenas av statliga regleringar som medger betydande överklagande möjligheter i planprocessen. Den statliga hyresregleringen gör det ekonomiskt oförsvarbart att bygga hyresrätter och det höga skatteuttaget på nyproduktion driver upp det allmänna kostnadsläget. Det finns betydande trängselproblem i Stockholmstrafiken. Det saknas statliga beslut för att få i gång byggande av Norrortsleden och Södertörnsleden. Det försenar tillkomsten av förbifart väster om huvudstaden. Det saknas beslut för att få till stånd förstärkt spårkapacitet över /Mälarsnittet. Det saknas statliga initiativ för att få till stånd en fortsatt utbyggnad av . andel av landets totala skatter stiger år för år. har regeringen beslutat om upptining av tidigare frysta taxeringsvärden vilket ger till effekt att fastighetsskatten stiger mycket regionalt i . Det inomkommunala utjämningssystemet är tillväxtfientligt och drabbar i hög utsträckning kommuner i . Medborgarna tror att de betalar skatt för att få en bra skola men får se sina pengar överföras till andra delar av landet. Ska tillväxten i bli bättre måste tillväxtförutsättningarna i förbättras. Då måste en politik som betraktar som ett område varifrån resurser ska hämtas avbrytas. Staten måste ta sitt ansvar för att åstadkomma de förbättringar i regelverk och infrastruktur som måste till för att tillväxten ska kunna förstärkas. För detta behövs en samlad utbudsstimulerande storstadsproposition. I frågestund gav storstadsministern uttryck för en avvikande syn på . Hon angav att: "är en nettobidragstagare...". Detta kan vara en förklaring till varför regeringen för den negativa politik som den gör mot och bör därför belysas ytterligare. Mina frågor till storstadsministern blir därför: 1.Förbereder storstadsministern en utbudsstimulerande proposition för att underbygga tillväxtmöjligheterna i ? 2.Vilket underlag finns som pekar på att skulle vara nettobidragstagare i enlighet med framförd ståndpunkt i frågestund ? 3.Avser storstadsministern vidta några ytterligare åtgärder för att tillväxtregioner ska kunna fortsätta växa?
ip · GO10175 · 2000-12-01 00:00:00 — Interpellation 2000/01:175 av () till socialminister om östrogenbehandling Miljoner kvinnor i världen behandlas med östrogen för att minska klimakteriebesvären. I skrivs östrogen ut till av alla kvinnor i klimakteriet och denna förskrivning ökar snabbt. Ofta sker den helt slentrianmässigt vid besök hos allmänläkare eller gynekolog vid rutinkontroll. Vi kvinnor lever nära hälften av vårt vuxna liv efter klimakteriet. Östrogenbehandlingen betyder mycket för att höja livskvaliteten för många kvinnor i aktiv ålder. Behandlingen lindrar effektivt våra klimakteriebesvär, och den tycks påverka risken att insjukna i flera folksjukdomar, men summan av risker och nytta hos den enskilda kvinnan är okänd. Den sägs ha flera positiva hälsoeffekter. Den sägs förebygga bl.a. benskörhet, hjärtinfarkt, stroke och Alzheimer. Varannan svensk kvinna drabbas under sin livstid av en fraktur som kan relateras till benskörhet. Vi har 20000 höftfrakturer hos kvinnor i . är det kvinnor som är patienten. I vetenskapliga undersökningar presenteras siffror som kan tyda på att pågående östrogenbehandling halverar risken för höftfraktur. Betyder det att vi, för att uppnå denna positiva effekt, måste fortsätta med östrogenbehandling hela livet? Hjärt- och kärlsjukdomar är den vanligaste dödsorsaken för både män och kvinnor. Skyddar östrogenbehandling mot hjärtinfarkt? Ja, säger vissa studier. Nja, säger andra kontrollerade studier. Biologiska data säger både ja och nej. nås vi av varningssignaler vad gäller östrogenbehandlingens betydelse för uppkomsten av bröstcancer. Bröstcancer är kvinnans vanligaste cancersjukdom. Nästan en kvinna av tio drabbas, innebärande att vi i har 6000 fall , och förekomsten ökar. Enligt samstämmiga uppgifter ökar östrogenbehandling risken för bröstcancer, men hur mycket och hos vem? Kvarstår riskökningen hela livet, även sedan behandlingen avslutats? Nya rön från utmanar tidigare resultat om att risken efter långtidsbehandling med östrogen bara är måttligt ökad. Benskörhet och hjärtsjukdomar orsakar ett stort mänskligt lidande och ansenliga samhällsekonomiska konsekvenser. Frakturvården omsätter ensam miljarder i vårdkostnader. utsätts vi kvinnor för historiens kanske största medicinska fullskaleförsök utan kontroll, uppföljning och utvärdering. har unika förutsättningar att klargöra dessa effekter genom forskning. Östrogenbehandlingen har pågått länge i och använts i flera olika varianter. Våra nationella register tillsammans med personnummer gör att vi kan jämföra effekterna av olika preparat. Kan svensk forskning bevisa att östrogen i icke skadliga regimer verkligen förebygger hjärtsjukdomar och benskörhet skulle det innebära en mycket stor hälsovinst. skulle kanske ett stort antal fall av bröstcancer kunna förhindras med hjälp av den fördjupade kunskap som en långsiktig studie av nämnt slag skulle ge. Med detta som bakgrund vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att öka våra kunskaper om för- och nackdelar med östrogenbehandling?
ip · GO10176 · 2000-12-07 00:00:00 — Interpellation 2000/01:176 av de () till finansminister om höjda taxeringsvärden För att försvara höjningen av taxeringsvärdena på småhus, som enligt RSV kan ge en skattechock, säger finansministern att en del får höjd skatt och en del får sänkt skatt och därmed ökar inte skatten totalt. Frågan är på vilket sätt det blir lättare för en barnfamilj som får en chockhöjd fastighetsskatt att ha råd att bo kvar i sitt småhus i t.ex. eller bara för att en annan barnfamilj boende i eller får sänkt skatt? Även om det kommer en begränsningsregel för hur hög fastighetsskatten kan vara i förhållande till inkomsten, så blir den totala boendeskatten för många högre än . Detta beroende till en del på att de höga taxeringsvärdena för många också innebär en höjd förmögenhetsskatt. 1.Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att de som får chockhöjningar av fastighetsskatten ska kunna bo kvar? 2.Avser regeringen lägga fram förslag för att förmögenhetsskatten inte ska gälla boendet?
ip · GO10177 · 2000-12-07 00:00:00 — Interpellation 2000/01:177 av () till statsrådet om utvärdering av Östersjömiljarden Det har kommit till min kännedom att det finns mycket kritiska synpunkter på om pengarna i Östersjömiljarden1 har använts på ett effektivt sätt. I departementets interna PM med rubriken "lägesrapport " framförs det mycket kritiska synpunkter. Under rubriken citerar jag följande: "Administrativa rutiner och nödvändiga personalresurser för att uppnå ett effektivt resultat av regeringsåtgärden fanns tyvärr inte att tillgå i inledningsskedet av Östersjömiljarden. Många projektansökningar har inte genomgått en ordentlig utvärdering innan beslut om bifall fattats. Flertalet projekt har försenats på grund av den interna administrationen, byråkratin i mottagarländerna, språkbarriärer och många inblandade parter." "Empirin visar att programmål som ställts upp i samband med ett anslag av det här slaget som regel är ganska oklara och att det ofta inte finns utarbetade rutiner för att jämföra kostnader och vinster. Empirin visar sig stämma ganska väl på Östersjömiljarden. De uppställda målen för Östersjömiljarden är tämligen vaga och detta kan ha medverkat till att projekten inte fått det resultat man förväntat sig." "Ett antal projekt erhöll bidrag från anslaget trots att de inte uppgav några sysselsättningseffekter i sin målangivelse." "Mycket talar för att upprättandet av Östersjömiljarden gärna kunde varit mer genomtänkt och välplanerad." "Det fanns egentligen inga riktlinjer eller en klar utformning för hur programmet skulle administreras och vad medlen skulle användas till." Som sagt, detta interna PM pekar inte på bara på brister utan framför också mycket kritiska synpunkter inom flera områden. Självklart har man rätt att kräva att alla satsningar ska vara genomtänkta och välplanerade så att de resurser som ställs till förfogande används på ett effektivt sätt. Det var också ett av de bärande argument som vi moderater anförde när vi avvisade Östersjömiljarden. Av den debatten framgick det mycket klart att vi moderater befarade att pengarna i Östersjömiljarden inte skulle användas på ett effektivt sätt. Svaret blev att varenda krona skulle komma till nytta och att nödvändiga personalresurser skulle ställas till förfogande för att garantera ett effektivt resultat. När vi moderater framhöll att upprättandet av Östersjömiljarden var ett hastverk, så blev svaret i stället att förslaget var noga genomtänkt och välplanerat. visar eget PM hur det stod till med detta. Jag vill poängtera att ett stöd till länderna runt är viktigt. Att vi moderater avvisade Östersjömiljarden, berodde inte bara på att vi befarade att förslaget var dåligt planerat, utan också att statliga subventioner som utgår för att öka den svenska syssselsättningen, inte är att anse som ett stöd till i reell mening. Med anledning av ovanstående kritiska synpunkter ställer jag följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av de kritiska synpunkter som kommit fram vid utvärderingen av Östersjömiljarden1?
ip · GO10179 · 2000-12-11 00:00:00 — Interpellation 2000/01:179 av () till justitieminister om negativ föreningsrätt har vädjat till den att stärka skyddet för den negativa föreningsrätten. Skyddet för den positiva föreningsrätten är klart uttalat i . 1994 ratificerade om de mänskliga rättigheterna vilket innebär ett stöd för positiv föreningsrätt. Konventionen innefattar även ett stöd för rätten att vara oorganiserad. har flera fall av kränkningar mot den negativa föreningsrätten förekommit vilket bl.a. har tagit sitt uttryck i att arbetssökande som ej är medlemmar i en facklig organisation diskrimineras. Att detta kan ske beror på att kollektivavtal med hängavtal tecknats mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisationer som innebär att endast medarbetare med facklig organisation ska anställas. Ett vanligt argument för detta förfarande är att arbetsmarknadens parter är fria att teckna överenskommelser. Problemet är att nämnda överenskommelser kränker individens rätt att själv välja organisationstillhörighet. Det bör därför ej vara möjligt för arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer att teckna avtal som på detta sätt ingriper i den enskilda individens rättigheter. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att ska tillämpa rekommendationer och stärka skyddet för den negativa föreningsrätten? 2.Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att arbeta för ett lagförslag som innebär förbud mot organisationsklausuler i avtal?
ip · GO10180 · 2000-12-11 00:00:00 — Interpellation 2000/01:180 av () till kulturminister om filmgranskningsärenden i kammarrätten Biografbyråns beslut i filmgranskningsärenden kan överklagas till kammarrätten. Ärenden, som överklagas, gäller framför allt frågan om åldersgränser. Distributören av filmen önskar en lägre åldersgräns än den som Biografbyrån beslutat om. Men frågan är om kammarrätten besitter rätt kompetens för den här typen av frågor. Biografbyrån, den första instansen, måste, när framställning önskas även för barn, låta ärendet prövas av två censorer, varav minst en ska ha en kvalificerad utbildning och erfarenhet inom barnpsykologi, sociologi, pedagogik eller barnpsykiatri. I kammarrätten, den högre instansen, har juristerna inte krav på sig att veta något om vare sig film eller barn. Det ska, förutom jurister, finnas särskilda ledamöter, av vilka hälften ska ha särskilda kunskaper om film och hälften ha särskilda kunskaper i beteendevetenskapliga ämnen. Det är dock inte säkert att dessa kommer att ha någon inverkan på fallet. Det kan mycket väl bli så att kammarrätten fattar ett majoritetsbeslut där de tre juristerna vinner över de två särskilda ledamöterna. Dessutom har kammarrätten vid ett flertal tillfällen haft fel sammansättning av de två särskilda ledamöterna. har båda två tillhört filmkategorin. Låt mig ta exemplet Scary Movie, en film som säger sig parodiera andra skräckfilmer. Det hindrar inte att den innehåller mycket grovt våld, som t.ex. att en kvinnas bröst huggs av och att ett stort antal mord förövas. Parodin i det hela kan vara mycket svår att lägga märke till för en elvaåring. Därför beslutade Biografbyrån att sätta en åldersgräns . Ärendet överklagades till kammarrätten och där lyssnade inte juristerna och filmvetaren på barnexpertens invändningar utan beslutade att tillåta filmen redan från . Självklart ska det finnas en möjlighet att överklaga Biografbyråns beslut men det måste vara så att överklagningsinstansen har högre kompetens inom det aktuella sakområdet än underinstansen. Det borde vara en självklarhet men så är det inte i frågor som rör filmer som kan vara skrämmande för barn. Med anledning av detta vill jag fråga ministern om hon avser att vidta några åtgärder för att se till att kompetensen stärks i filmgranskningsärenden som rör en eventuell barnpublik.
ip · GO10181 · 2000-12-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:181 av () till näringsminister om myndigheternas kontakter med småföretagare Det har vid ett flertal tillfällen vittnats om hur småföretag mötts av företagarfientliga attityder och blivit orättvist behandlade genom lagstiftningens effekter och av myndigheter. har i ett interpellationssvar, , hänvisat till en undersökning av hur landets småföretagare upplever vissa centrala myndigheters service. Med anledning av tusentals små företags svar på hur de såg på sin roll som kund hos myndigheterna konstaterade att attityderna fortsatt behöver förändras. Verkligheten visar nu att, trots fagra ord och löften från regeringsföreträdare, många småföretag vid sina kontakter med myndigheter hamnar i underläge och möts av fortsatt oförstående attityder. En företagare i postade årets företagsdeklaration till i . Deklarationen skulle vara framme den 15. Men den dök inte upp på skattekontoret förrän den 19. tvingas företagaren betala i förseningsavgift. Försök från företagarens sida att resonera om det som hänt med skattemyndigheten och Posten har inte gett något resultat. Posten vill inte kännas vid att något fel från deras sida kan ha förorsakat förseningen. har, trots det faktum att företagaren postat försändelsen i rätt tid, givit beskedet att straffavgiften ska betalas. känner sig företagaren tvingad att överklaga ärendet, en procedur som kommer att medföra onödiga kostnader för båda parter. Det är inte rimligt att företagare som försöker göra rätt för sig, straffas för något som de inte gjort sig skyldiga till. Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för att värna rättssäkerheten och underlätta verksamheten för småföretagare som efter bästa förmåga försöker att uppfylla sina skyldigheter?
ip · GO10182 · 2000-12-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:182 av () till statsrådet om svenskundervisning Goda kunskaper i svenska språket och kunskaper om det svenska samhället har avgörande betydelse för den enskilde individens möjligheter att delta i samhällslivet. Goda språkkunskaper underlättar också den enskilde invandrarens integrering i , då goda kunskaper i svenska oftast är en förutsättning för att erhålla ett arbete. Det är därför viktigt att den undervisning i svenska som erbjuds invandrare är av god kvalitet och att utbildningen fullföljs. Arbetsförmedlingarna kräver godkänd sfi-nivå för att hjälpa invandraren till ett arbete eller utbildning. Trots de förändringar som gjorts av undervisningen visar statistik att av de elever som påbörjade sina studier /96 avbröt sina studier eller avslutade dem utan att ha uppnått sfi-nivån /98. Flera utredningar har pekat på behovet av att förbättra svenskundervisningen. Sfi-undervisningen behöver i högre grad än vad som sker anpassas till varje individs förutsättningar och behov. Nuvarande kursplans målformuleringar gäller vitt skilda målgrupper och gör dem därför svåra och omöjliga att uppnå för många elever. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förbättra svenskundervisningen för invandrare?
ip · GO10186 · 2000-12-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:186 av () till statsminister om narkotikageneral tillsatte regeringen en kommission för översyn och förstärkning av narkotikapolitiken. Kommissionen skulle särskilt ha till uppgift att: 1.föreslå förbättringar av metoder och system för att öka kunskapen om och analysen av narkotikautvecklingen, samt föreslå hur det samlade resultatet av samhällets insatser i förhållande till målet om ett narkotikafritt samhälle ska kunna mätas, 2.utvärdera och föreslå åtgärder för att förstärka och effektivisera det drogförebyggande arbetet, 3.analysera utvecklingen av missbrukarvårdens och kriminalvårdens behandlingsprogram, värdera dess resultat och effekter i förhållande till insatta resurser samt föreslå åtgärder för att stärka rehabiliteringen av missbrukare, bl.a. genom förbättrad samverkan mellan olika huvudmän och aktörer, 4.utvärdera och lägga fram förslag till åtgärder vad gäller omfattning och inriktning av statens stöd till utveckling av missbrukarvården och brottsförebyggande insatser som gäller narkotikarelaterad brottslighet, 5.analysera behovet av förändringar och rättsväsendets arbetsmetoder samt av straffrättslig och straffprocessuell lagstiftning samt lägga fram förslag till sådana ändringar, 6.utifrån en översyn och sammanställning av den forskning som bedrivs inom narkotikaområdet föreslå hur forskningen kan stimuleras, förstärkas och organiseras samt peka ut särskilt angelägna men eftersatta forskningsområden, samt 7.utforma strategier för särskilt riktade informationsinsatser och för opinionsbildning samt lämna förslag till samhällets stöd för detta. är nu inne i slutfasen i sitt arbete. Det innebär att regeringen nu kommer att få ta del av en rad olika uppgifter och förslag rörande dessa olika delområden. vilar narkotikafrågan ansvarsmässigt på , men verksamhetsmässigt berör frågan även andra departement och myndigheter. I samband med att nu avslutar sitt arbete är det ett utsökt läge att flytta fram positionerna i kampen mot narkotika. Även det faktum att nu är ordförandeland i EU, kunde ge ett tillfälle att lyfta frågan för att även påverka andra medlemsländer. har regeringen valt att inte lyfta fram narkotikafrågan under ordförandeskapsåret, men det hindrar inte att vi tar ett nationellt krafttag och samlar oss kring dessa frågor. För att visa på den vikt regeringen lägger vid narkotikafrågan borde det tillsättas en "narkotikageneral" inom , med en stab av människor som har det övergripande ansvaret för narkotikabekämpningen. Detta bör ske innan de olika delförslagen som kommissionen lägger fram börjar bearbetas. Om inte detta sker är jag orolig för att det fortsatta arbetet med narkotikabekämpning inte blir tillräckligt kraftfullt. Efter det att lagt sitt betänkande ska förhoppningsvis ett nytt avstamp göras kring narkotikapolitiken. Ämnar då statsministern ta initiativ till en sammanhållen narkotikaorganisation som kan leda detta arbete?
ip · GO10188 · 2000-12-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:188 av () till justitieminister om tomträtter publicerades betänkande Tomträttsavgäld (SOU 1990:23). Efter bl.a. en motion i (1994/95:Bo408) har regeringen därefter överlämnat lagrådsremisser, dels och dels . Lagrådet har i det senare fallet yttrat sig . I yttrandet har rådet anfört ett antal detaljsynpunkter men på det hela taget nöjt sig med "att det nu föreslås förenklingar i metoden att ändra tomträttsavgälder". Efter det har ingenting hänt. frågade jag dåvarande justitieministern vilka åtgärder regeringen avsåg vidta i detta lagstiftningsärende. I sitt svar höll justitieministern med om förekomsten av brister i de nuvarande reglerna om bestämmande av tomträttsgäld och att reglerna således ofta ger upphov till kraftiga höjningar när avgälden ska bestämmas för en ny period. Justitieministern höll också med om att reglerna är relativt komplicerade och har bidragit till en hel del tvister på området. Justitieministern ansåg därför att det finns ett behov av enklare regler, vilket enligt justitieministern inte alltid är enkelt att åstadkomma. Vidare pekade justitieministern på att det efter att Lagrådet avgav sitt yttrande framförts ytterligare synpunkter från såväl fastighetsägar- som tomträttshavarhåll och att beredningen av ärendet därför skulle fortsätta. Avslutningsvis räknade justitieministern med att regeringen skulle ta ställning i frågan . Hösten kom och gick och ingenting har hänt. Med hänvisning till ovan anförda vill jag härmed lämna frågan vidare till justitieminister : Vilka åtgärder avser justitieministern vidta i detta lagstiftningsärende?