ip · GN10294 · 2000-03-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:294 av () till utrikesminister om sanktionerna mot Upprepade strävanden under det senaste århundradet att etablera nationella stater i det mångkulturella har lett till upprepade krig. "Det var när nationalismens gift med dess krav på delning och renhet kom till detta den kulturella mosaikens område som blodet började flyta." (i "Uppdrag fred"). Inre politisk splittring och en misslyckad ekonomisk politik blev inledningen till ett sönderfall som förstärktes av att västmakterna drog åt de ekonomiska tumskruvarna gentemot . Så t.ex. spelade dåvarande en avgörande roll då och 1990 bröt sig ur den jugoslaviska federationen. Uttrycksfullt formulerades den tyska infiltrationen av den amerikanske medlaren med orden: "Detta är Genschers krig" (den f.d. tyske utrikesministern). Krisen på skärptes och kulminerade i ett krig i Bosnien där en brutal och omfattande etnisk rensning fick FN och Nato att ingripa. I västmedierna utpekades som huvudansvarig för den etniska rensningen. I själva verket var konflikten betydligt mer komplicerad och det var en kroatisk offensiv mot av serber befolkade områden i (Kraijna) som utlöste enstaka största flyktingvåg och mest omfattande folkfördrivning. tvingades nästan 200000 serber på flykt från till . Sanktionerna mot kan visserligen sägas ha bidragit till att tvinga president till förhandlingsbordet i men de stärkte också hans interna maktställning i landet som de förstörde landets ekonomi och sociala struktur på ett sätt som allvarligt försämrade förutsättningarna för en demokratisering och en mer normal utveckling av detta för en långsiktig stabilitet i området så viktiga land. Långt före nästa kris i området @ kriget i Kosovo @ visade det sig sålunda med otvetydig klarhet att sanktioner är ett synnerligen tveeggat vapen både för att oskadliggöra för omvärlden misshagliga ledare och för att främja en demokratisk utveckling i ett land. Konflikten mellan den kosovoalbanska folkmajoriteten å ena sidan och serber och andra minoritetsfolk (bl.a. romer) å den andra i den serbiska provinsen hade pågått och trappades upp . En kosovoalbansk gerillaarmé @ UCK @ stärkte efterhand sin ställning på bekostnad av den relativt moderate kosovoalbanske presidenten . Stora mängder illegala vapen smugglades från in till UCK och kosovoalbanska frikårer. I samband med konfrontationerna mellan serbisk militär och polis å ena sidan och å den andra, gjorde sig den serbiska sidan skyldig till allvarliga övergrepp mot den kosovoalbanska civilbefolkningen, vilket igångsatte en flyktingvåg som kulminerade när Nato började bomba inklusive Kosovo . Enligt flera oberoende experter, bl.a. , forskare vid FOA () hade det funnits möjligheter att stoppa våldet och lösa konflikten på fredlig väg. Vid närmare granskning har det visat sig att det s.k. inte var något avtal utan ett ensidigt diktat innebärande att Nato påtog sig rätten att ockupera . Den f.d. australienske premiärministern, , som gjorde flera reser i under bombkriget, konstaterar sålunda: "Det förekom inga förhandlingar. Detta diplomatiska initiativ (det s.k. ) föreföll skräddarsytt för att tillhandahålla en ursäkt för krig." reste jag tillsammans med bl.a. runt i under sakkunnig ledning av och dess chef , tidigare chef för den svenska kustflottan. Vi besökte flyktingläger, soppkök och sjukhus i , Pozega, Cacak och . är fattigaste land. Över två miljoner @ var femte invånare @ lever under fattigdomsstrecket. Medelinkomsten är ca . Den sociala situationen är alarmerande. I Kosovo, på en yta motsvarande , och med en miljon människor, verkar 400 flyktingorganisationer. I med tio miljoner invånare finns blott ett trettiotal hjälporganisationer på plats. har över 800000 flyktingar från och Bosnien tagit sin tillflykt till och . Därutöver har 300000 människor tvingats lämna Kosovo. Smärtgränsen är nära. Vårens Natobombningar har slagit hårt mot landets försörjning, el- och värmetillförseln sviktar. Tiotusentals arbetsplatser är utslagna. Verkan av krigsskadorna på det serbiska energisystemet äventyrar vitala samhällsfunktioner som tillförseln av dricksvatten i stadsområdena, tillförlitlig drift av avloppssystemen, uppvärmningen av bostäder, skolor och sjukhus. Samma sak gäller transporterna i synnerhet inom läkemedels- och kemiindustrierna. Stora och välrenommerade svenska företag har erbjudit sig att avhjälpa dessa problem men förvägrats möjligheten av Sida och . Landet lider av brist på livsuppehållande mediciner @ insulinet är på upphällningen. har med tyst samförstånd av EU-länderna bl.a. stoppat importen av röntgenrör, något som fått mycket menliga konsekvenser för sjukvården i landet. sjönk temperaturen till inom stora delar av . De bombskadade kraftledningarna kunde inte klara av uppvärmningen av bostäderna. som kölden slog rekord i träffades EU:s utrikesministrar i för att diskutera om man skulle kunna gå med på att häva delar av sanktionerna mot , vilket föreslagits av , , och . Sådana lättnader hade kunnat tillåta export till landet av olja för uppvärmning, mediciner och komponenter nödvändiga för att reparera vitala delar av den civila infrastrukturen. och motsatte sig lättnader i sanktionerna. "Det är inte värdigt en europeisk demokrati att lägga städer i ruiner. Civilbefolkningen måste skyddas", står det i regeringens utrikespolitiska deklaration, framförd av utrikesministern vid utrikespolitiska debatt . Sammantaget kan konstateras att Natos bombkrig var ett klart brott mot folkrätten, vilket bl.a. förre statsministern konstaterat. Sanktionerna, ensidigt beslutade av och EU, utan förankring i FN har ökat instabiliteten på hela , förvärrat flyktingsituationen och åstadkommit en etnisk rensning av icke-albaner från Kosovo. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: 1.Hur agerade vid utrikesministermötet i ? 2.Är utrikesministern beredd att verka för att svenska företag som erbjudit sig att utföra humanitärt betingade akuta insatser i syfte att upprätthålla vitala samhällsfunktioner i bereds möjligheter härtill? 3.Vad gör för att hjälpa den miljon flyktingar som finns i ? 4.Är regeringen beredd att utvidga dessa insatser? 5.Är regeringen beredd att inom EU verka för att @ en nyckelfaktor för fred på @ upptas i den stabilitetspakt för sydöstra som enligt regeringens utrikespolitiska deklaration "är ett uttryck för en politisk vision om att regionen gradvis ska inlemmas i det europeiska samarbetet"?