ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10136 · 2000-11-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:136 av () till utrikesminister om en nordisk miljöunion Miljöproblemens gränsöverskridande karaktär gör att samarbete över nationsgränserna är ett absolut måste. Den tyska utrikesministern har pratat om att vissa länder ska kunna gå före när det gäller den europeiska integrationen. För del handlar detta främst om frågor som rör ekonomi och handel. anser att bör ta den tyska utrikesministern på orden och tillsammans med de övriga nordiska länderna gå före och bilda en nordisk miljöunion. I finns en likartad syn på miljöfrågorna vilket gör att förutsättningarna för att bilda en miljöunion är extra goda. Bildandet av en nordisk miljöunion skulle kunna tjäna som ett viktigt exempel på hur nationsgränser inte stoppar miljöarbetet. Utöver att leda till konkreta resultat samt tjäna som ett gott exempel på miljöområdet skulle detta kunna innebära stora affärsmöjligheter för svenska och nordiska företag. Genom att stimulera innovation och ligga i fronten för en framåtsyftande lagstiftning kan visa att det är ekonomiskt sunt både för företag och samhälle att skydda miljön. En av de viktigaste frågorna för denna nordiska miljöunion är att arbeta med klimatfrågan. Som ett led i detta skulle en av miljöunionens första och viktigaste uppgifter vara att införa ett system för handel med utsläppsrätter i och eventuellt . Den nordiska miljöunionen skulle kunna tjäna som exempel för en kommande handel med utsläppsrätter i EU. Därtill ska miljöunionen givetvis arbeta med många andra angelägna miljöfrågor. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att utveckla möjligheten till flexibel integration och skapa en nordisk miljöunion?
ip · GO10138 · 2000-11-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:138 av (c) till justitieminister om centralisering av kriminalvårdsanstalter En oerhört viktig del i att undvika återfall i brottslighet är att ge de intagna stöd och hjälp och erbjuda behandling. Brotts- och missbruksrelaterade program måste finnas vid anstalter, häkten och inom frivården. Dessa program ska fungera men vid alltför stora enheter finns det en uppenbar risk att denna programverksamhet försämras. , generaldirektör för kriminalvården, har vid en informationsträff med justitieutskottet redovisat planer på hur en centralisering av kriminalvårdsanstalter ska gå till. Tanken är tydligen att det ska byggas en eller två storanstalter som ska ersätta ett flertal mindre anstalter. Det är troligt att denna storanstalt hamnar i . Det finns för övrigt anslaget i årets budget medel för projekteringen. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern följande: 1.Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att förbättra den svenska kriminalvården? 2.Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att förhindra denna planerade storskalighet inom kriminalvården? 3.Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att dessa storskaliga enheter passar in på de målsättningar som finns inom rehabiliteringsprogrammen?
ip · GO10140 · 2000-11-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:140 av () till näringsminister om transportsystemet Transportsystemet står för en stor del av utsläppen av växthusgaser. Alla prognoser tyder på att utsläppen från transporterna kommer att öka. Att förändra dagens till stora delar fossilbaserade transportsystemet är därför en nödvändighet om vi ska nå en hållbar utveckling. Utan förändringar kommer växthuseffekten att förstärkas med alla de problem det medför. kommer att drabbas hårdast men även vi i och övriga västvärlden kommer att få stora problem om inget görs. Att komma till rätta med klimatproblematiken är en mäktig utmaning men jag är övertygad om att det går om bara viljan finns. Ju längre vi skjuter detta problem framför oss desto svårare blir det att hitta en lösning som verkligen är långsiktigt hållbar. Det är mycket angeläget att vi i tar täten och driver på för att ställa om dagens transportsystem. Jag ser dock oroande tecken på att regeringen inte har den politiska viljan och kraften att arbeta för en god och långsiktig lösning. Regeringen var passiv när mineraloljedirektivet förhandlades fram och fick till följd att 5@30 procents inblandning av ersättningsbränslekomponenter (främst etanol) i bensin förbjöds. I själva verket uppmärksammades inte detta förbud förrän behandlade direktivet. Följden av regeringens passivitet var att den frivilliga utbyggnaden av s.k. E10-pumpar i fick ett abrupt stopp. Detta är olyckligt. Likaså är regeringen motvillig att skapa goda förhållanden för leverantörerna av alternativa drivmedel genom att inte bevilja skattebefrielse för fler pilotprojekt trots att företagen står på kö. Från regeringen hörs motiveringar om att de statsfinansiella konsekvenserna skulle bli för stora om fler beviljades skattebefrielse. Miljönyttan kommer tyvärr i skymundan. Regeringen tycks sakna en sammanhållen och övergripande strategi för att ställa om transportsystemet. är detta en mycket viktigt komponent för att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. behövs handling, inte tomma ord. Mot bakgrund av ovan anförda vill jag fråga ministern: Hur ser regeringens strategi för att ställa om transportsystemet i hållbar riktning ut?
ip · GO10143 · 2000-11-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:143 av () till näringsminister om klimatfrågan och nollemissionsfordon Den just nu pågående fäster återigen uppmärksamheten på att klimatfrågan är en av de absolut viktigaste framtidsfrågorna för jorden som helhet. Mänsklighetens påverkan på den naturliga växthuseffekten kommer att få ödesdigra konsekvenser för jorden och dess invånare om ingenting görs. Transportsystemet står för en stor del av utsläppen av växthusgasen koldioxid. Därtill ökar denna sektor sina utsläpp. Detta gör en förändring till ett långsiktigt hållbart transportsystem mycket angelägen. Att komma till rätta med klimatproblemen är på intet sätt en lätt uppgift men det gäller att börja . Om vi skjuter upp angelägna förändringar av det fossilbaserade samhället riskerar kostnaderna att bli mångdubbelt större. Det behövs konkreta åtgärder för att lösa problemen med mänsklighetens påverkan på växthuseffekten. En sådan konkret åtgärd är att påskynda utvecklingen av miljöanpassade fordon som ger en minimal eller ingen negativ påverkan alls på den yttre miljön s.k. nollemissionsfordon. Marknadsekonomins styrmekanismer är ett effektivt sätt att stimulera en miljödriven teknikutveckling. erfarenheter som exempelvis utmönstringen av den blyade bensinen visar på detta. Att använda marknadsekonomins styrmekanismer för att utveckla exempelvis nollemissionsfordon skulle underlätta att uppnå miljömålen. Dessutom skulle det också förbättra svensk och europeisk fordonsindustris konkurrenskraft. Detta i en situation där miljöanpassade produkter blir alltmer efterfrågade. I har man ställt upp ett konkret mål om att ska av de nytillverkade fordonen som säljs vara s.k. nollemissionsfordon. En sådan stimulans är mycket positiv. Genom att fastslå att av fordonen som säljs ska vara nollemissionsfordon ges marknaden en tydlig signal om vad som väntar . Dessutom vet tillverkarna att det finns en marknad för de fordon som de producerar vilket ytterligare stimulerar innovationer. Detta bör vara en möjlig väg att gå även i . Upphandlingsinstrumentet har en betydande kraft. Det är därför viktigt att de upphandlingar som genomförs i statlig och regi tar med utsläppen av koldioxid som en viktig faktor. Staten bör i detta fall agera som ett gott föredöme och ställa stora krav på att de fordon som upphandlas ska vara allmänt miljöanpassade och ha låga utsläpp av koldioxid. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern: 1.Avser näringsministern att lägga förslag om att, i likhet med , fastställa konkreta mål för hur många nollemissionsfordon som ska säljas ? 2.Avser näringsministern att lägga förslag om hur staten ska ta hänsyn till koldioxidutsläpp vid upphandling av fordon? 3.Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att ytterligare minska utsläppen av klimatpåverkande gaser i ?
ip · GO10144 · 2000-11-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:144 av () till näringsminister om uteblivna snabbtåg på Det har kommit fram uppgifter som tyder på att den framgångsrika utvecklingen av tågtrafiken i drabbas av ett allvarligt bakslag. Allt tyder på att den "tidtabell" som angetts för snabbtågstrafiken på inte kommer att kunna infrias. De utlovade snabbtågen som skulle minska restiderna mellan och från dagens kommer uppenbarligen inte att finnas tillgängliga när dubbelspåren mellan och Kalhäll står klara . Inte heller kommer löftena om direkttåg mellan och som skulle betyda restider att kunna infrias. Det är naturligtvis allvarligt att SJ inte klarar av att leva upp till sina löften. Främst för de drabbade resenärerna men också för SJ:s anseende. I medierna har förklarats att det primärt är två saker som ligger bakom att snabbtågen förmodligen inte kommer att trafikera . Dels har resandeantalet överskridit prognoserna och dels har SJ hänvisat till . Att resandetalet överskrider prognoserna ska vi naturligtvis vara glada för. Och det borde vara en enkel sak att vid ett anbudsförfarande se till att det finns klausuler som gör att fler tågset kan köpas in eller att de redan inköpta kan kompletteras. Vad gäller kan dessa knappast kommit som någon nyhet för varken SJ eller någon annan. Den bistra sanningen verkar vara att SJ inte startat sin upphandling . Oavsett vad som ligger bakom att SJ inte kommer att ha de tågset som tidigare utlovats resenärerna och som ska korta restiden, är det angeläget att en lösning kommer till stånd. Detta är viktigt främst för resenärerna men också för miljön och belastningen på . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vad avser näringsministern göra för att snabbtågstrafiken på ska kunna starta som tidigare utlovats?
ip · GO10145 · 2000-11-24 00:00:00 — Interpellation 2000/01:145 av () till socialminister om nikotinersättningspreparat Tobaksrökning är den största ohälsobringande faktorn och orsakar i mellan 6000 och 8000 tidiga dödsfall . Detta är som jämförelse en siffra som är åtminstone tio gånger större än de antal offer som trafiken skördar. I är det tillåtet att sälja cigaretter med hög nikotinhalt på allehanda försäljningsställen men det är inte tillåtet att sälja rökavvänjningspreparat. Dessa finns endast att tillgå på apotek. Receptfria nikotinersättningsprodukter ska kunna försäljas på samma plats som cigaretter, som innehåller långt högre halt av nikotin. En ökad tillgänglighet skulle sannolikt få många rökare att sluta röka och andra att minska sin rökning. Det skulle också leda till ökad konkurrens både i producent- och konsumentledet och därmed medföra ett lägre pris för konsumenten. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att öka tillgängligheten av nikotinersättningspreparat i syfte att minska cigarettkonsumtionen?
ip · GO10146 · 2000-11-24 00:00:00 — Interpellation 2000/01:146 av () till socialminister om ozonhålet och förebyggande hälsovård Ozonhålen blir med tiden allt större beroende på våra utsläpp av ozonförstörande ämnen. har det rapporterats att ozonhålet över har nått en ny rekordstorlek. Det är lika stort som den Nordamerikanska kontinenten. Ozonskiktet dämpar UV-strålningen. Ett allt tunnare ozonskikt och frånvaron av skiktet ökar UV-instrålningen. Mycket UV-strålning kan ge upphov till allvarlig hudcancer. UV-strålningen dämpas inte av att det är molnigt. I , där problemet med tunt ozonskikt förekommit länge, uppges av befolkningen i livet ha sökt läkare för hudcancer. Alla fläckar på huden kontrolleras, även hos barn, t.o.m. i skolan. Man är nu så medveten om problemen att människor uppmanas att inte vistas länge med bara kroppsdelar i solen och att skydda sig extra noga då solen står som högst på himlen. Barn med sin känsliga hy släpps inte längre ut i solen utan kläder, det finns krav på arbetarskydd för utomhusyrken och endast turister, som inte nåtts av den omfattande informationskampanjen, steker sig på badstranden. Medvetenheten om riskerna är stor och kopplingen tunt ozonskikt och hudcancer är var mans kunskap. Man ser det inte som att skrämmas, utan som en nödvändig information människor måste ha för att kunna undvika faror och därmed sjukdom. har det känts alltmera "stickigt" att vara ute i solen även i vårt land. Detta är ett tecken på ökad UV-strålning på grund av tunt ozonskikt. Stickig UV-solstrålning är inte att leka med. Eller leka i. Barn är nämligen mest känsliga och utsatta. Att utsättas för onödigt mycket UV-strålning när huden är extra tunn och genomsläpplig är farligare än när den är grövre som på en vuxen. Erfarenheter från södra halvklotet visar nu att de som varit mycket i solen nu får hudcancer i större utsträckning än de som inte exponerats. Då visste man inte där @ nu kan vi dra lärdom. Det gäller att tidigt förebygga hudcancer som sätts i gång av UV-strålning. Ozonskiktet är så uttunnat även över norra halvklotet att det är hög tid att gå ut med adekvat information. Det är dags att ta fram en informationskampanj så att den australiensiska insikten och kunnandet om UV-strålning och risken för hudcancer och hur man förebygger den också blir allmän svensk kunskap. Uppmaning kommer från forskare insatta i detta ämne. Det har visat sig att trädens lövverk silar UV-strålning. Platser där barn vistas som skolgårdar och lekplatser är tyvärr ofta ytor utan träd, men borde alltså med denna kunskap planteras för att ge barnen ett naturligt UV-skydd. informeras människor om sådant som kan påverka hälsan och där det är möjligt att leva så att man undviker risker. Det är en del av friskvården. Det är likadant i detta fallet. Det handlar inte, som en del hävdar, att sprida skrämselpropaganda. Det handlar om att ge människor adekvat och viktig information. Jag vill fråga ministern: Avser ministern ta initiativ till en informationskampanj och andra åtgärder enligt ovan för att öka kunskapen hos människor om risker med ökad UV-strålning på grund av tunt ozonskikt och hur man undviker dem?
ip · GO10147 · 2000-11-24 00:00:00 — Interpellation 2000/01:147 av () till näringsminister om regionala ansvar har i uppgift att bereda arbetshandikappade sysselsättning. Människor med arbetshandikapp finns över hela landet. Statens uppdrag till är därför också att bereda sysselsättning spritt över landet samt att det vid strukturförändringar ska tas särskild hänsyn till regioner och orter med svag arbetsmarknad. När förändringar planeras på en ort är det av stor vikt att för dialog med både anställda inom verksamheten men också med externa intressenter, däribland kommunen. En nedläggning av en verksamhet har stor inverkan på orter med en redan ansträngd situation på arbetsmarknaden. I första hand drabbas de arbetshandikappade men också samhället i övrigt påverkas. Innan beslut tas måste det därför ges reella möjligheter att finna alternativ genom att tillsammans med anställda och kommunala företrädare seriöst arbetar med alternativa lösningar. Det finns brister i hur denna dialog förs. I har verksamhet i lagts ned. Beslutet fattades och ledningen gav de anställda en tidsfrist att , som sammanföll med semestertid, hitta alternativa lösningar. De anställda var mycket aktiva i processen men upplevde inget stöd eller intresse från ledningen. Aktuellt nu är nedläggning av verksamhet i och . Enligt uppgift informerades kommun om planerad nedläggning och förflyttning av verksamheten. Kommunen, som bedömde att förslaget kan få stora negativa konsekvenser, tog initiativ till en dialog med vd och styrelse för . Trots upprepade försök var varken vd eller styrelse tillgänglig för samtal och utan att kontakter tagits fattade styrelsen, , beslut om nedläggning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: 1.Kommer statsrådet vidta åtgärder så att dialogen mellan och berörd kommun förbättras vid nedläggning av verksamhet på orter med svag arbetsmarknad? 2.Ämnar statsrådet stärka ansvar för sysselsättning till arbetshandikappade på orter med svag arbetsmarknad?
ip · GO10148 · 2000-11-24 00:00:00 — Interpellation 2000/01:148 av () till statsrådet om ungdomars hälsa och idrotten i skolan Folkhälsan i allmänhet och ungdomars hälsa i synnerhet blir allt sämre. Problem med rygg och nacke, övervikt och dålig kondition är några av de symtom som ökat i omfattning . Den ökande rökningen, särskilt bland unga flickor, liksom växande drogmissbruk bland ungdomar är andra illavarslande signaler. rapporterade om detta och kom ännu en larmrapport när skolläkare, sjukgymnaster och idrottslärare med stöd av drygt 3000 namnunderskrifter uppmärksammade den ökande ohälsan bland ungdomar, och föreslog åtgärder för att komma till rätta med situationen. Enligt dessa sakkunniga är det en nyckelfråga att ge utrymme i skolan för mer fysisk aktivitet för att motverka ohälsan. Enligt WHO, , är fysisk inaktivitet den största enskilda riskfaktorn för ohälsa. kan vi konstatera att utvecklingen i den svenska skolan fortsatt att ge allt mindre utrymme för fysisk aktivitet på olika sätt. På många håll minskas utrymmet för praktiska och estetiska ämnen. Hårt pressade kommuner ser sig nödsakade att skära ned på kommunala musik- och kulturskolor. Och nedskärningen av ämnet idrott i skolan fortsätter. På gymnasieskolan är fr.o.m. den sk. B-kursen borta. Kvar är endast i den s.k. A-kursen. Fördelat innebär det för idrott och gymnastik. I det brev som skolministern fick föreslogs att egentligen borde eleverna ges utrymme för fysisk aktivitet i skolan. Ett minimikrav är . Mot bakgrund av vad som här beskrivits vill jag fråga skolministern: Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidta för att skapa större utrymme för fysisk aktivitet i skolan?
ip · GO10149 · 2000-11-24 00:00:00 — Interpellation 2000/01:149 av () till statsrådet om ungdomars möjligheter i demokratiska verksamheter Människor måste få lära sig redan som barn att de har en röst, att den är något värd, att den spelar roll. Många människor uppfattar helt enkelt inte att de kan vara med och tycka något själva. Samhället ger åsikter, men tar inte emot några. Skolan har där en viktig uppgift. Man måste börja ge eleverna makt på ett tidigt stadium. Det går inte att förvänta sig att unga ska gå ut och göra sin röst hörd om de har suttit i skolan och bara tagit emot. Regeringen skriver i sin budgetproposition , samt i propositionen På ungdomars villkor, att ungdomars demokratiska engagemang på olika sätt bör uppmuntras av skolan. Så långt är allt gott och väl, men när man kommer ut till skolor och frågar om eleverna uppmuntras att vara delaktiga i exempelvis elevråd eller lokala skolstyrelser, då visar det sig att de flesta ungdomarna anser att de inte har möjlighet att delta i dessa demokratiska verksamheter. Anledningen till detta är att de då missar lektioner och får frånvaro i betyget. Detta missgynnar ungdomars engagemang och delaktighet i demokratifrågor. Enligt mål för ungdomspolitiken ska ungdomar i kunna leva ett självständigt liv, de ska ha verkligt inflytande och deras resurser ska tas till vara. har fått i uppdrag att verka för att mål uppnås. Den ska bl.a. följa utvecklingen, utreda och föreslå åtgärder för att förbättra ungdomars levnadsvillkor. Den ska även informera om och samordna statliga och kommunala insatser för ungdomar. I budgetpropositionen 2001 har regeringen avsatt (tidigare 5 miljoner) till detta. Anslaget heter Bidrag till allmänna samlingslokaler. Det anslaget används till att rusta upp samlingslokaler runt om i landet. Att koppla det till ett uppdrag för informationsinsatser och utredningsarbete kan inte vara en riktig placering av resurserna. Det verkar styvmoderligt behandlat att först ge ett stort och viktigt uppdrag för att fördela medel till att utreda och informera om ungdomspolitiken, men resurserna till detta placeras under ett utgiftsområde som redan tidigare är alltför lågt i förhållande till de behov som finns runt om i landet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga ungdomsminister . Vilka åtgärder avser ungdomsministern vidta för att förbättra ungdomars möjlighet att delta i demokratiska verksamheter? På vilket sätt avser ungdomsministern verka för att ge adekvata ekonomiska resurser för att fullfölja sina uppdrag?
ip · GO10150 · 2000-11-24 00:00:00 — Interpellation 2000/01:150 av () till justitieminister om polisen i län Polisväsendet i län har stora problem. tycks inte fungera i praktiken. Människor känner inte längre den trygghet som de har rätt att kräva i ett rättssamhälle och poliser går öppet ut i massmedierna och kräver hjälp av oss politiker. Detta är ingen ny situation utan missnöjet i och kring polisorganisationen i län har pågått alltför . måste missförhållandena med kraft åtgärdas så att hela länet har tillgång till polis alla tider . Förslag om borttagande av nattpatrull i är det senaste exemplet på en okänslighet för människors tillit till poliskåren. Även inom poliskåren känner man stark olust. God personalpolitik inom de statliga myndigheterna måste också omfatta personal inom polisväsendet. Justitieministern har ansvar för att rättstryggheten ska fungera i hela och alla kommuners invånare har rätt att få en bra service vad gäller polisväsendet. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att stabilisera läget i län och för att förhindra att liknande händelser inträffar inom polisorganisationer i andra delar av landet?
ip · GO10151 · 2000-11-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:151 av () till näringsminister om är en viktig del av . På en yta som motsvarar av yta finns ca 2,6 miljoner invånare, vilket är av landets befolkning. Fyra av landets största städer finns i regionen. Sammantaget ger detta upphov till ett omfattande behov av transporter och resande. svarar för omkring en tredjedel av landets resor, som av landets kollektivtrafikresor sker i regionen. tillväxt är beroende av goda och kostnadseffektiva transporter. Genom effektiva transportlösningar kan en ytterligare integration av arbetsmarknad och näringsliv åstadkommas i , i synnerhet i en situation där fokus ligger på att skapa möjligheter till en hög och varaktig framtida tillväxt. Genom ett aktivt och engagerat arbete av kommuner, landsting och statliga organ runtom har järnvägsförbindelserna rustats och utvecklats kraftigt. fullbordas genom en ny dragning av dubbelspår på sträckan Kungsängen@Kallhäll. Den fullbordade medger avsevärt kortare restider norr om . Många kommuner runt har använt de förbättrade kommunikationerna för att marknadsföra sig som attraktiva alternativ för dem som söker bostad i . I några fall, som t.ex. i , hänger exploateringen av nya bostadsområden direkt samman med de förbättrade kommunikationerna. Och behov av avlastning är konkret och påtagligt eftersom bostadsbristen är akut. Situationen på bostadsmarknaden i är nu så besvärlig att det är till allvarligt förfång för tillväxten såväl i som i övriga delar av landet. förutskickade SJ:s generaldirektör en restid mellan och när fullbordas . förändrades förutsättningarna kraftigt, då SJ meddelade att de nya snabbtågen dröjer ända . Det är självfallet oacceptabelt att SJ inte förmår att få fram tåg- och vagnmateriel för att möta de förväntningar och krav som det stigande antalet resenärer längs ställer på företaget. Besvikelsen över SJ:s nya besked är mycket stor bland såväl pendlare som andra resenärer. Detta är lätt att förstå eftersom det tillgängliga tåg- och vagnmaterialet är otillräckligt i förhållande till det stora antalet resenärer. Till bilden hör även att SJ:s tåg- och vagnmaterial inte heller räcker till för att tillgodose behovet längs och utmed sträckan Gävle@Uppsala@Stockholm. Mina frågor till näringsministern blir därför följande: 1.På vilket sätt avser statsrådet att agera för att SJ ska svara upp mot de krav som resenärerna längs ställer på snabbare, bättre och tidsmässigt säkrare förbindelser sedan fullbordats ? 2.Vilka åtgärder kan regeringen medverka till för att SJ ska snabba upp sin tidsplan för anskaffningen av erforderligt tåg- och vagnmateriel?