ip · GO10123 · 2000-11-16 00:00:00 — Interpellation 2000/01:123 av () till näringsminister om kostnaderna för körkort Det kostar att ta körkort @ och att vara utan För de som söker jobb @ särskilt unga @ gäller ofta: Kan du sköta datorn, behärskar du engelska språket och har du körkort? Språket och datorn har man i regel fått obligatorisk undervisning i i grund- och gymnasieskola medan möjligheten att ta körkort i praktiken är helt överlämnad till den enskilde. Inte sällan faller en arbetssökande igenom för att det var just körkortet som saknades. Under ett tiotal år har antalet ungdomar som tagit körkort kraftigt fallit. 1997 var bottenåret för körkortstagandet enligt siffror från . Då hade bara ¼ av artonåringarna () och hälften av nittonåringarna (50,) körkort . Dessa siffror kan jämföras med antalet nya körkortstagare då hälften av artonåringarna (49,) och ¾ av nittonåringarna (73,) hade erhållit körkort. Det minskade körkortstagandet kan säkerligen hänföras till flera orsaker. På det har antalet heltidsarbetande ungdomar kraftigt minskat medan antalet studerande och arbetslösa kraftigt ökat. Vidare påstås @ med viss rätt @ att körkort och bil inte längre har den statustyngd som det förmodligen hade tidigare. Men det är framför allt den kraftiga kostnadsökningen som torde vara den höga tröskel som många väljer att inte passera. Den genomsnittliga kostnaden för körkort varierar, inte sällan med storleken på den ort man tar körkort. På små orter är kostnaden 7000 till . I storstäderna är det uppemot det dubbla. för ett körkort är inte ovanligt i våra största städer, delvis beroende på att körövning i storstad kräver ofta fler lektioner för att klara en uppkörning därför att trafikmiljön är mer komplicerad. När momsen om infördes blev körkorten motsvarande 20@25% dyrare. Det innebar ofta ett par mer för en vanlig körkortstagare. Regeringen valde @ trots kraftiga protester från såväl branschen som oppositionen här i @ att genomdriva den höga momsen om . Om man i stället hade nöjt sej med den lägre om som t.ex. ridskolor och cirkusföreställningar belastats med hade kostnadsökningen stannat på några hundralappar. En annan variant hade ju varit att betrakta körkortstagandet som reguljär undervisning och därmed varit helt momsbefriad. Det finns anledning att se över kostnadsbilden för körkortstagning. Man kan självfallet tänka sej den teoretiska och praktiska hanterad på olika sätt. Landets trafikskolor gör en god insats och har höga pedagogiska ambitioner att utveckla undervisningen. På en del håll har man haft såväl teoretisk som praktisk utbildning inom gymnasieskolans ram. Så har skett t.ex. i . Detta ändrar knappast kostnadsbilden då man t.ex. vid en skola i där man först kör i inhägnad körgård, sen i den trafikskola som skolan själv driver, i sammanlagt på skolans, dvs. Teoridelen har också varit väsentligt längre än genomsnittligt i vanliga trafikskolor. Kostnaden ligger oftast inklusive moms på dryga med inkluderande av ett trettiotal körlektioner. Oavsett i vilken form körkortsutbildningen ges är det ett besvärande faktum att så många unga avstår att få full kompetens att framföra motorfordon. Utöver behörigheten som inte sällan är inkörsporten till ett nytt jobb är det av allmänt trafiksäkerhetsintresse att flertalet medborgare behärskar trafikanternas villkor och samhällets krav. Därför har körkortsundervisning i teori och praktik ett stort allmänvärde från medborgarnas och trafiksäkerhetens utgångspunkt. Det finns därför anledning för statsmakten att snabbt bearbeta och förändra de villkor som hör samman med körkortsutbildningen när det gäller framför allt kostnaden för körkortstagarna. Jag vill med anledning av det anförda ställa följande frågor till näringsministern: 1.Avser regeringen att vidta åtgärder som skulle underlätta för blivande körkortstagare att erhålla körkort och att stimulera till en ökad andel behöriga fordonsförare? 2.Avser regeringen att ompröva den höga skattebeläggningen på körkortsundervisning i avsikt att ge fler ekonomiska möjligheter att erhålla behörighet?