ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO1051 · 2000-10-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:51 av () till justitieminister om negativ föreningsrätt har vädjat till den att stärka skyddet för den negativa föreningsrätten. Skyddet för den positiva föreningsrätten är klart uttalat i . 1994 ratificerade om de mänskliga rättigheterna vilket innebär ett stöd för positiv föreningsrätt. Konventionen innefattar även ett stöd för rätten att vara oorganiserad. har flera fall av kränkningar mot den negativa föreningsrätten förekommit vilket bl.a. har tagit sitt uttryck i att arbetssökande som ej är medlemmar i en facklig organisation diskrimineras. Att detta kan ske beror på att kollektivavtal med hängavtal tecknats mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisationer som innebär att endast medarbetare med facklig organisation ska anställas. Ett vanligt argument för detta förfarande är att arbetsmarknadens parter är fria att teckna överenskommelser. Problemet är att nämnda överenskommelser kränker individens rätt att själv välja organisationstillhörighet. Det bör därför ej vara möjligt för arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer att teckna avtal som på detta sätt ingriper i den enskilda individens rättigheter. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor: 1.Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att ska tillämpa rekommendationer och stärka skyddet för den negativa föreningsrätten? 2.Avser justitieministern arbeta för ett lagförslag som innebär förbud mot organisationsklausuler i avtal?
ip · GO1053 · 2000-10-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:53 av () till finansminister om utflyttning av akademiker utredare presenterade i söndagens nya siffror som visar att utflyttningen av akademiker från är stor. För vissa akademikeryrken är utflödet lika stort som den svenska Amerikautvandringen vid . Exempelvis får av avgångsstudenter direkt anställning utomlands. Utlandsfödda akademikers flyttbenägenhet är högre än andras, eftersom den svenska arbetsmarknaden inte förmår utnyttja invandrares kompetens. har inte råd att förlora denna kompetens. Vi ser framför oss en framtid där alltfler äldre ska försörjas av allt färre arbetsföra. förlorar inte bara skatteintäkter utan går också miste om en mer dynamisk utveckling och högre tillväxt. Därför måste det bli ett stopp på den politik som leder till utflyttning av personer med akademisk utbildning. Vi behöver stärka drivkrafterna för arbete och utbildning. SACO-utredarna pekar i sin artikel på att med en sådan politik har lyckats vända flyttströmmarna som gick från landet . Regeringen har visat en viss insikt i problematiken genom att göra vissa försök att sänka marginaleffekterna och har tillsatt en utredning om internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur. De nya siffrorna från visar dock att ytterligare insatser måste göras och göras snabbt. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att minska utflyttningen av akademiker från ?
ip · GO1054 · 2000-10-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:54 av () till socialminister om försämrad tandhälsa hos unga I det nuvarande tandvårdsstödet finns en speciell ersättning för ungdomstandvård. I ett landsting har man infört en gratis undersökning men det finns även landsting, som trots den extra ersättningen, tar en högre avgift för ungdomar än för vuxna. Den nationella ersättningen kommer därmed inte ungdomarna till del och syftet med ersättningen, som var att den skulle användas för uppsökande verksamhet, har inte nått sitt syfte. Det finns anledning att prova nya modeller för tandvårdssubventionen till ungdomar. Många ungdomar som lämnat den fria barn- och ungdomstandvården vidhåller tyvärr inte sin kontakt med tandläkaren. Tandvården för barn- och ungdom är avgiftsfri och gör att tandhälsan är bra bland ungdomar. Efter 20-årsdagen betalar man ett subventionerat pris och ett stöd betalas ut från staten till vårdgivaren för tandvård. I den här åldern, när man är som mest rörlig är det lätt att förlora sin tandläkarkontakt eller så skjuter man upp besöket, för att man prioriterar andra saker. Den ekonomiska situationen har också avsevärt försämrats för denna åldersgrupp . När privatekonomin är trasslig är det lätt att skjuta upp eller undvika tandläkarbesök. Detta bekräftas också av undersökningar av levnadsförhållanden (). Yngre personer besöker alltmer sällan tandläkaren. Vi vet att tandhälsan snabbt riskerar att försämras om man inte gör regelbundna tandläkarbesök. Därför kan det vara bättre att rikta "rabatten" direkt till ungdomarna, som en påminnelse, vilken kan lösas in hos valfri vårdgivare/tandläkare. Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att göra en samlad utvärdering av det reformerade tandvårdsstödet. Utredaren ska analysera hur stödet för äldre kan förbättras, vilket är bra. I direktiven till utredningen nämns dock ingenting om det särskilda stödet till ungdomsgruppen. Med bakgrund av att tandvårdsstödet riktat till ungdomar inte verkar komma ungdomarna till del finns det anledning att vidta åtgärder. Jag vill fråga socialministern: Avser regeringen att lämna tilläggsdirektiv till utredningen om att den särskilt ska belysa det speciella ungdomsstödet? Avser regeringen att lämna förslag till förändringar av tandvårdsstödet så att det riktas direkt till ungdomarna i stället för att slussas via landstingen? Vilka åtgärder avser regeringen vidta så att den goda tandhälsan vidmakthålls bland ungdomar?
ip · GO1055 · 2000-10-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:55 av () till statsminister om integrationspolitiken agerande ökar motsättningarna i integrationsfrågan. Integrationsminister uttalade i medierna, , mycket stark kritik mot effekten av den hitintills förda integrationspolitiken. Bakgrunden till uttalandet är förmodligen flykting- och integrationspolitikens närmast totala misslyckande. Detta beror på att fört en antals- och kostnadsmässigt, jämfört med våra nordiska grannländer i allmänhet och övriga EU i synnerhet, unik politik som vi saknat kompetens, resurser och erfarenhet att driva. Integrationsministern ansåg hela det svenska samhället som rasistiskt, vilket faktiskt är ett kränkande påstående. Dessutom ansåg hon det nödvändigt att införa lagstiftning om positiv särbehandling i vissa fall för invandrare (lika med kvotering) och även införa sänkta arbetsgivaravgifter för företag vilka flyttade sin verksamhet till invandrartäta områden. Enligt undertecknad skulle integrationsministerns förslag skapa stora motsättningar och folklig oförståelse i samhället. Vilka är regeringens planer för att införa lagstiftning enligt de riktlinjer integrationsministern uttalat enligt ovan?
ip · GO1056 · 2000-10-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:56 av () till näringsminister om kvalitén i aktivitetsgarantin Från gäller en aktivitetsgaranti för långtidsarbetslösa. Människor som varit arbetslösa ska ges ett bättre stöd för att åter komma in på arbetsmarknaden och få ett arbete. Även de som uppbär socialbidrag, på grund av arbetslöshet, omfattas av garantin. Under krisåren prioriterades volym i arbetsmarknadspolitiken. handlade det till stor del om försörjningsstöd och uppehållande åtgärder. Många insatser syftade till att återkvalificera den arbetssökande till ny ersättningsperiod i a-kassan och inte till att fylla ett utbildningsbehov. Många av de långtidsinskrivna har tidigare genomgått olika åtgärder som inte lett framåt. Därför finns det en stor skepsis mot nya åtgärder. Stödet till långtidsarbetslösa ska nu bli mer långsiktigt och målinriktat. För många kan deltagandet i aktivitetsgarantin bli förhållandevis långvarigt och enda sättet att lämna garantin är i princip via reguljärt arbete eller utbildning. Mot denna bakgrund är det av särskild vikt att verksamheten inom ramen för aktivitetsgarantin är av mycket hög kvalité. En viktig förutsättning för att syftet med aktivitetsgarantin ska uppfyllas är att förmedlingar tillsammans med de arbetslösa gemensamt utformar handlingsplaner av hög kvalité med ett innehåll som leder till utveckling. Detta gäller alla även för de som uppbär socialbidrag. Under den korta tid som garantin verkat har blandade erfarenheter erhållits. På vissa orter har en mycket bra verksamhet startats medan det på andra håll finns exempel på verksamheter med mycket torftigt innehåll. Det finns dessutom, enligt uppgift, kommuner som villkorar rätten till socialbidrag med deltagande i aktivitetsgarantin. I de fall där kvalitén brister är det inte enbart den lokala förmedlingen som får kritik utan hela systemet med aktivitetsgarantin förfelas och riskerar få dåligt rykte. Det är av synnerligen hög vikt att kvalitén i arbetet för de arbetslösa inom ramen för aktivitetsgarantin är hög över hela landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga så att kvalitén i aktivitetsgarantin blir hög över hela landet? Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga så att även socialbidragstagare garanteras en verksamhet präglad av ömsesidighet i planering och utformning?
ip · GO1057 · 2000-10-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:57 av () till försvarsminister om försvarsekonomin Det har kommit till min kännedom att det råder stor osäkerhet i de ekonomiska underlag som inkommit till högkvarteret, baserade på de uppdragsförslag som föreligger. Trots att ramen för förbandsverksamheten föreslås reduceras med , lär framförda äskanden uppgå till mer än innevarande års prognostiserade utfall. Det är helt uppenbart att en överplanering förekommit som indikerar att den ekonomiska ramen inte möjliggör att uppdragsförslagen kommer att kunna genomföras. efter beslut om en kraftig omstrukturering av det svenska försvaret står det klart att kostnaderna blir mycket höga som försvarets kapacitet kan komma att sjunka mycket mer än vad som beräknats. Det kan befaras att ytterligare förbandsnedläggningar tvingas fram för att klara försvarsekonomin @ med det upplägg regeringen drivit fram vid vårens försvarsbeslut. Till detta kommer att beslutet också leder till omfattande nyinvesteringar på grund av flyttningar av förband till andra orter. Det är frågan om nedläggningar av flera av landets mest moderna förband och försvarsanläggningar med en kapitalförstöring på som följd. Jag vill i detta sammanhang nämna skånska flygflottiljen F10, vars anläggningar snart är färdigbyggda. Flottiljen blir som landets andra JAS-flottilj, den modernaste. Verksamheten är i full gång, och jag hävdar att flottiljen utgör en mycket viktig del av det svenska flygvapnet, som JAS-flottilj och centrum för . Försvarsbeslutet innebär @ om det fullt ut genomförs @ att hela verksamheten på F10 i förflyttas /2003. och åren närmast därpå ska mångmiljoninvesteringar göras inom flygvapnet på F17 i , F4 i och i @ om flyttas dit, vilket regeringen olyckligtvis lär överväga. Det finns många andra exempel på kostsamma lösningar och förändringar inom andra försvarsgrenar som beslutet också leder till, t.ex. nedläggningen/förflyttningen av garnisonerna i och . Stora investeringar har gjorts där, efter försvarsbesluten och 1995/96, och nya måste till för att klara verksamheten då den förflyttas till respektive Revinge. Den aktuella situationen inom försvarsekonomin, och de stora investeringar som planeras som följd av vårens försvarsbeslut, borde rimligen leda till vissa omprövningar. Det finns mycket starka skäl @ såväl försvarspolitiska som försvars- och samhällsekonomiska @ att göra en snabb översyn av försvarsbeslutets effekter, innan nya förslag inför nästa försvarsbeslut läggs fram för . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa frågan: Vilka åtgärder avser regeringen vidta i syfte att skapa balans i försvarets ekonomi @ utan att äventyra försvarets förmåga att fullfölja sina ålagda uppgifter?
ip · GO1058 · 2000-10-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:58 av () till försvarsminister om säkerhetspolitiken Framtidsgeneralerna har uttalat sig om ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv i syfte att främja sina karriärer. De har framfört att baltiska stater i Nato "skulle ha en negativ påverkan på vårt gynnsamma läge". Vad jag vet finner detta uttalande inte något stöd i officiell svensk säkerhetspolitik, eller något uttalande av regeringen. Detta uttalande har väckt uppmärksamhet inte minst i och , varför kan sägas att de två generalerna har stört relationen till främmande makt. Interlokutörer inom diplomatin har för mig framfört hur detta uttalande har mottagits i respektive hemländer, och därför måste regeringen en gång för alla i otvetydiga ordalag delge sin syn på Nato och de baltiska staterna, för att på sätt mildra generalernas blamage. Den första invändningen mot detta uttalande gäller det faktum att svensk utrikespolitik baseras på andra staters förmåga att själva göra en bedömning av sin säkerhetspolitiska situation. För det andra brukar svensk säkerhetspolitik skapas på bred politisk grund med stort utrymme för samtliga partier att inkomma med synpunkter. Ingen av de ovanstående principerna lämnar något stöd för generalernas uttalande. Mot bakgrund av det ovanstående är det än mer anmärkningsvärt att två militära företrädare väljer att uttolka vad som är bra för ur säkerhetspolitisk synvinkel. För det första ankommer det inte på anställda inom Försvarsmakten att diktera svensk säkerhetspolitik, vilket är en uppgift för regering och riksdag. För det andra kan de två generalerna omöjligt uttala sig om regeringens inställning till eventuella inträde i Nato enär regeringen inte haft godheten att upplysa omvärlden om sin inställning i frågan. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra att företrädare för Försvarsmakten försöker uttolka och diktera svensk säkerhetspolitik?
ip · GO1059 · 2000-10-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:59 av () till socialminister om nikotinläkemedels tillgänglighet Trots att det är väl känt att rökning är farligt för hälsan är det fortfarande 1,4 miljoner människor som röker i . Rökning är avgjort vårt största hälsoproblem. Det är den vanligaste orsaken till ohälsa och för tidig död. Tobaksrökning skördar långt fler offer än vad trafikolyckor, alkohol- och narkotikamissbruk gör tillsammans. Det vållar ett stort mänskligt lidande och innebär betydande samhällskostnader. Låt mig få ta ett exempel: Om bara 100 personer slutar röka minskar sjukvårdskostnaderna med på grund av färre fall av hjärtinfarkter, stroke och lungcancer. (Källa: .) Det finns olika sätt att sluta röka. Ett säkert, effektivt och välbeprövat sätt är nikotinläkemedel. I en rapport från betonas också att hjälpmedel för rökavvänjning fördubblar rökarens chanser att bli permanent rökfri. Men är tillgängligheten av nikotinläkemedel mycket låg. Det blir särskilt tydligt när man jämför med hur lätt det är att få tag i tobak. Nikotinläkemedel får ju enligt läkemedelslagstiftningen endast säljas via . Det finns knappt 900 apotek i . vet vi att det finns närmare 34000 ställen som säljer tobak. Bor man i glesbygd är det enkelt att få tag i tobak i den lokala livsmedelsbutiken, men betydligt längre till närmsta apotek. Det rimmar illa med våra folkhälsomål. Ett litet, men betydelsefullt steg för att öka tillgången vore att även apoteksombuden får sälja nikotinläkemedel. Mina frågor till statsrådet är: Hur motiverar regeringen sin hållning att begränsa tillgängligheten till nikotinläkemedel? Är regeringen beredd att vidta några åtgärder för att förbättra tillgängligheten av nikotinläkemedel?
ip · GO1060 · 2000-10-24 00:00:00 — Interpellation 2000/01:60 av () till utbildningsminister om studentinflytande Jag menar att det är principiellt felaktigt att någon tvingas till medlemskap i någon organisation. Argumenten mot kårobligatoriet är väl kända. Kårobligatoriet innebär att studentkårerna inte kan verka med en fungerande legitimitet. Valdeltagandet i kårvalen har också nått extremt låga nivåer. Jag menar att ett avvecklande av obligatoriet inte bara skulle vara principiellt riktigt utan även ge det organiserade studentfackliga arbetet en nödvändig vitamininjektion. Det obligatoriska medlemskapet har inte varit till fördel för en aktiv studentfacklig verksamhet. Vad avser utbildningsministern vidta för åtgärder för att avskaffa kårobligatoriet?
ip · GO1061 · 2000-10-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:61 av () till näringsminister om småföretagarnas förutsättningar genomförde diverse omflyttningar i sin regering i samband med att avgick och tillträdde som justitieminister. I omdirigeringen av ansvarsområden kom småföretagarfrågorna att hamna på bord. För en företagare finns det ett mycket omfattande regelverk som direkt berör det egna företaget. Ett företag ska känna till uppskattningsvis 20000 sidor av lagar, förordningar och föreskrifter. Det är helt uppenbart att för den enskilde småföretagaren är detta regelverk gigantiskt och avskräckande för blivande entrepenörer. presenterade den s.k. Småföretagsdelegationen 81 konkreta förslag på hur regelverket för företagen kunde förenklas. Fram tills nu har endast 28 av de förslagen helt eller delvis genomförts. Förvisso har de 14 förslag som genomförts varit mycket berömvärda. T.ex. att en del uppgiftslämnande till slopats och att det nu är enklare att få F-skattsedel. Men 14 av Småföretagsdelegationens förslag har endast delvis genomförts medan två tredjdelar av förslagen inte i någon del genomförts. Detta årets tredje kvartal har tyvärr konkurserna ökat igen bland våra företag. Det faktum att regeringen är så långsam i sitt reformerande gör att det stigande antalet konkurser ter sig som en alltmer tragisk omständighet. måste som nytillträdd minister för småföretagarfrågor ta ett nytt grepp för att skapa de förutsättningar som de mindre företagen i vårt land så väl behöver. Mina frågor till näringsministern är: Vad avser att göra nu för att se till att genomföra de förslag som lämnades av Småföretagsdelegationen? Vad avser att göra i övrigt för att förbättra småföretagarnas situation?
ip · GO1063 · 2000-10-24 00:00:00 — Interpellation 2000/01:63 av () till statsrådet om positiv diskriminering vill framstå som en politiker som vill väl och har framfört att positiv diskriminering som metod införs för att komma till rätta med de nyanlända svenskarnas utanförskap på arbetsmarknaden. Statsrådet vill att en invandrare ska ha företräde till en tjänst framför en infödd svensk vid en situation med lika kvalifikationer. Syftet ska vara att öka invandrares möjligheter att få arbete. Denna metod har prövats med minst sagt blandat resultat i under benämningen affirmative action. Det finns flera invändningar mot dylika åtgärder. För det första bör enbart medborgarskapet ligga till grund för åtgärder från lagstiftarens sida. Politiken bör inte kategorisera, oavsett hur lovvärt syftet synes vara. Kategoriseringar av det slag som statsrådet använder sig av riskerar att befästa och fördjupa redan existerande fördomar. För det andra bör lagstiftaren ta sig en funderare över hur människor på ett tillfredsställande sätt ska kunna kategorieras. Var går gränsen mellan att vara invandrare och svensk? Statsrådet och jag är nog överens om att politiken inte bör betrakta människor som statistiska egenskapskombinationer, utan som individer med rätt att bli behandlade på individuell basis. Därför är kategoriseringar av människor som invandrare och svenskar olyckligt eftersom dessa kategorier inte tar hänsyn till individens rätt att betraktas som unik. Mot bakgrund av vad som framförts ovan vill jag fråga vad statsrådet avser att vidta för åtgärder så att människor inte betraktas som statistiska egenskapskombinationer i arbetet med att motverka segregation och utanförskap.
ip · GO1065 · 2000-10-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:65 av (m) till justitieminister om polissituationen Polissituationen inger stor oro. ska en allt mindre och äldre poliskår, hantera en större och alltmer kvalificerad brottslighet. Att polissituationen har genomgått en skrämmande utveckling, kan landets medborgare konstatera. Det är, enligt min mening, nödvändigt att vidta ett antal åtgärder inom ramen för påtagligt ökade resurser . Inte minst måste skyndsamma och kraftfulla insatser göras för att öka polisutbildningen. Fler aspiranter måste tas in och utbildningen måste ske på fler orter i landet. Enligt beräkningar, från bl.a. , måste polisutbildningen få en omfattning av mellan 800 och 1000 aspiranter . Det behövs för att få en poliskår i omfattning och med åldersstruktur som, enligt , förmår lösa de uppgifter som medborgarna genom beslut i riksdag har rätt att kräva. Regeringen har i årets budgetproposition redovisat förslag i akt och mening att förbättra dagens, minst sagt, allvarliga situation. De förslag, som regeringen redovisat är dock helt otillräckliga för att komma till rätta med problemen. Mot denna bakgrund finns anledning att ställa frågan vilka initiativ justitieministern avser att ta i syfte att ge medborgare möjlighet att få ett polisväsende som förmår lösa de uppgifter som , folkets valda ombud, beslutat.
ip · GO1068 · 2000-10-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:68 av () till statsminister om dödsstraffet Inför det nära förestående presidentvalet i där en av kandidaterna, , förespråkar dödsstraff, aktualiseras på nytt frågan: Vilka åtgärder kommer att vidta för att förmå länder med dödsstraff att förbjuda detta straff?
ip · GO1069 · 2000-10-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:69 av () till finansminister om avdragsregler för sponsring Svenskt kultur- och idrottsliv behöver och mår bra av sponsring. Med sponsring avses kommersiella avtal mellan kulturinstitutioner och företag. Svensk idrott i allmänhet och kultur i synnerhet förlorar miljoner på dagens avdragsregler för sponsring. Reglerna är gamla och luddiga. Det gör att lagen lämnar stort utrymme för olika tolkningar. Den uppmärksammade domen mot & sponsring av Operan , slog fast att företaget som sponsrar måste kompenseras med motprestationer annars är investeringen inte avdragsgill. Dagens sponsringsregler är också i första hand anpassade till idrotten och inte till kulturen. Det är viktigt att regeringen förändrar eller klargör lagstiftningen så att den kan jämföras med andra marknadsföringsalternativ. En kombination av offentligt och privat engagemang, inom exempelvis kulturområdet, skapar nya finansieringsmöjligheter som man breddar publikunderlaget och når nya målgrupper. Det handlar i hög grad om att föra kulturen och näringslivet samman så att båda parter gynnas. Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att underlätta företagens sponsring av kulturen?
ip · GO1070 · 2000-10-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:70 av () till socialminister om kvaliteten i förlossningsvården går en våg av nedläggningar av förlossnings- och BB-avdelningar över . , , , , , och är några exempel. Det ger resvägar på uppemot på sina håll. På andra håll slås avdelningar samman eller läggs ned så att överbeläggning blir effekten. Många kvinnor känner stor oro inför förlossningen och om de dessutom inte kan garanteras en plats inom rimlig närhet till hemmet blir oron ännu större. Tillgång till förlossningsvård av god kvalitet är en viktig kvinnofråga. Problematiken med förlossningsvården diskuteras ofta i termer av bristande patientunderlag, och att man därför kan centralisera verksamheten. En förlossning kan inte exakt planeras i förväg. Därför bör förlossningsvården finnas inom rimligt avstånd och den är en viktig beståndsdel i kampen för att hela ska leva. I detta sammanhang är det viktigt att de blivande fäderna har en möjlighet att stötta sin partner under förlossningen och att de får möjlighet att stanna med mamman och det nyfödda barnet . Det ger en bra start i föräldrarollen. Centralisering av förlossningsvården fungerar inte i det här landet, med sina långa avstånd. Min fråga till socialministern: Avser socialministern att vidta åtgärder för att följa upp om kvaliteten påverkas i förlossningsvården mot bakgrund av allt färre vårdplatser och nedläggningar av BB-avdelningar?