ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10404 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:404 av () till jordbruksminister om förändring av inhysningssystem för värphöns Regering och riksdag har beslutat att /2003 ska inhysning av värphöns i nuvarande bursystem ha upphört. skedde en besiktning av samtliga buranläggningar i produktion. Vid besiktningen skedde en poängsättning baserad på ett flertal parametrar. Utifrån detta skedde en poängsättning i procent för varje produktionsanläggning. Denna procent låg till grund för hur många ytterligare hönsomgångar som fick produceras i anläggningen. Enligt ett fastställt dispensprogram krävs för att få producera ägg med tre hönsomgångar, för två omgångar och för en omgång. Den förändring av inhysningssystemet för värphöns som i stort kan komma att bli aktuell, är den inredda buren, den s.k. trivselburen, med sandbad, sittpinne osv. Problemet är att finns ingen "trivselbur" godkänd för insättning. Det första fabrikatet kan förväntas bli godkänt , övriga fabrikat tidigast . Anläggningar med beviljade 1@2 hönsomgångar och omfattande 500000@800000 hönsplatser ska enligt nuvarande plan bytas under 1999@2000. Övriga burplatser ca 3700000 stycken ska vara bytta . Totalkostnaden för byte av inredning kan beräknas till 500000000@700000000kr. De senaste årens äggpris, som legat på 6:80@7:00 kr/kg till producent, ger inget som helst utrymme att genomföra den enorma investering som krävs om beslut ska kunna genomföras. Det låga kilopriset innebär att rörliga kostnader inte i alla lägen är helt betalda. En situation som är helt omöjlig om äggproduktionen ska kunna fortsätta i . Omställningen som beslutat om synes omöjligen kunna ske enligt uppgjorda planer. En revidering av omställningsplanen måste komma till stånd annars slås den största delen av svensk äggproduktion ut. Anledningen till detta är att näringens möjlighet till investeringar är mycket begränsade samt att våra konkurrenter i EU har avsevärt lägre kostnader bl.a. på grund av lägre djurskyddskrav. Ska kunna behålla tätpositionen @ djurskyddsmässigt @ också framöver inom EU vad gäller äggproduktionen måste omställningsplanen revideras tidsmässigt. Att beakta i sammanhanget är att omställningen inom EU går betydligt långsammare än i . Jag vill med anledning av detta fråga jordbruksministern följande: Kommer regeringen att medge den nödvändiga revideringen av tidsplanen för omställningen av äggproduktionen i ? Kommer regeringen med hänsyn till den kärva ekonomiska situationen inom svensk äggproduktion med förslag om ekonomisk stimulans i form av bidrag, lån eller borgen @ i syfte att möjliggöra en förtida omställning av äggproduktionen i ?
ip · GN10405 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:405 av () till näringsminister om AB fungerar allt sämre år för år. Den svenska bilparken växer. Privatimporten av bilar har blivit allt större. har enligt direktiv ökat kraven på kontrollerna, men hänger inte med, trots att man lokalt arbetar hårt för att få verksamheten att fungera. Uppenbarligen har man inte fått de nödvändiga resurser som krävs för att klara de ökade kraven. Köproblemen till har varje vår blivit allt värre. Det är inte acceptabelt att man på flera håll i landet kan få väntetider på upp . Man kan också undra hur många bilägare som på grund av de långa väntetiderna och köerna drabbas av körförbud? Det råder stor irritation bland åkerier i landet som av inte kunnat erbjudas besiktningstid förrän . Brister finns på vissa bilprovningsenheter där exempelvis de allt högre lastbilarna inte kommer in i lokalerna. Dessa åkerier hänvisas till andra bilprovningsstationer med ännu längre väntetider som följd. Nog är det ofattbart att AB fungerar så illa, att man inte kan förutse sin egen verksamhet bättre. Man vet ju rimligen på förhand ganska exakt vilket antal bilar som ska besiktigas , och vilken tillgång på inspektörer man förfogar över. har uppenbart stelnat i sina former och sin organisation och saknat förmågan att växa med . Detta trots sin monopolsituation. Mot den bakgrunden är det hög tid att i fråntas sitt monopol på verksamheten. De flesta länder i har en öppen konkurrens för fordonsbesiktning baserat på det europeiska regelverket för en fri marknad med konkurrens även inom provning och besiktning. har infört ett europeiskt ackrediteringssystem för att säkerställa oberoende, objektivitet och kvalitet i provning som därför med fördel kan ske i konkurrens. Detta skapar goda förutsättningar för införande av andra upplägg även i , än det som tillämpats av AB under dess monopol. Tiden borde nu äntligen vara mogen att fullfölja beslut , att ASB:s ensamrätt att utföra obligatorisk fordonskontroll skulle upphöra. Tyvärr uppsköts avvecklingen av ASB:s ensamrätt efter regeringsskiftet och i 1996/budgetproposition föreslog regeringen att någon avveckling av ensamrätten inte skulle genomföras. har senare i en framställning till regeringen (den 6november 1998) föreslagit att regeringen analyserar förutsättningarna för en avveckling av AB ensamrätt rörande den obligatoriska fordonskontrollen. Enligt uppfattning @ tidigare yttrande (den 28juni 1995) @ är det främsta medlet att uppnå samhällsekonomisk effektivitet på området, att förutsättningar skapas för en fungerande konkurrens och att regleringar som begränsar konkurrensen så långt möjligt undviks. såg redan då positivt på den planerade avvecklingen av AB monopol på kontrollbesiktning, och att marknaden därmed öppnas för ackrediterade tredjepartsorgan. Mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter på området synes det nu vara hög tid för en avmonopolisering. Jag vill med anledning av det anförda fråga näringsminister : När kommer regeringen att ta initiativ till en önskvärd avmonopolisering av AB ? Vilka åtgärder i övrigt avser regeringen att vidta för att komma till rätta med nuvarande problem inom ?
ip · GN10406 · 2000-04-27 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:406 av () till socialminister om vin i gårdsbutik är ett av EU:s vinproducerande länder. Ett flertal vinmakare @ större och mindre @ har etablerat eller förbereder vinproduktion. På i , i Grännatrakten och på växer nu vinrankor med en spännande potential för svenska druvor. Vårt klimat behöver inte innebära att druvorna inte hinner mogna. Det finns framkorsade druvsorter som är både härdiga och tidigmognande. Därtill har vi i en stor potential att tillverka högkvalitativa fruktviner och cider av äpplen och bär som är av omvittnat hög kvalitet i vårt land. Fanns det möjlighet att saluföra dessa drycker på ett rimligt sätt skulle frukt- och bärodlarna i få en välkommen avsättning. En ökad produktion skulle skapa arbete på landsbygden och innebära ett högt förädlingsvärde på svenska råvaror. Den svenska alkohollagstiftningen med det absoluta monopolet för Systembolaget utgör emellertid ett hinder för producenterna att få ut sina drycker på marknaden. För det första är det naturligtvis viktigt att Systembolaget inom nuvarande lagstiftning verkligen efterfrågar och marknadsför även svenska produkter. Härvidlag brister bolaget . Men även om Systembolaget inte skulle ha dessa brister är svenska vinproducenter diskriminerade i förhållande till sina utländska konkurrenter. Dessa får nämligen sälja sina drycker direkt vid sin vinkällare till kunder på besök. Även i , vars Alko ännu har sitt monopol kvar, tillåts numera gårdsförsäljning av egenproducerat vin. När nu går samma väg som vad gäller alkoholpolitiken i övrigt borde vi enligt min uppfattning anpassa oss också vad gäller försäljning från gårdsvinerier. Det finska exemplet visar enligt vår uppfattning att man mycket väl skulle kunna göra det undantag från det svenska Systembolagets monopol som behövs för att stimulera och underlätta för en expansion och vidareförädling av svensk frukt- och bärodling. En kontrollerad direktförsäljning hos producenten inom ramen för gällande skattelagstiftning är inget som behöver medföra alkoholpolitiska problem. Alkoholinspektionen och skattemyndigheterna torde härvidlag i vanlig ordning utöva sin mycket strikta kontroll. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Är regeringen redo att föreslå sådana ändringar i lagstiftningen att det blir möjligt för svenska vinproducenter att vid egen gårdsbutik sälja sina produkter direkt till konsument?
ip · GN10407 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:407 av () till socialminister om osteoporos ställde jag en interpellation i samma ärende till socialministern beträffande information och kunskap om osteoporos. Jag framhöll i den att osteoporos är ett snabbt ökande hot mot folkhälsan. Såväl (), som ser med oro på utvecklingen. Decenniet 2000@2010 har proklamerats som "Rörelseorganens årtionde" med stöd av FN:s generalsekreterare och en lång rad regeringar i hela världen. Svenska och norska kvinnor löper högst risk att råka ut för höftfrakturer i världen och högst risk för kotfrakturer i . Varannan kvinna och var fjärde man får i livet en fraktur som relateras till benskörhet. WHO beräknar att antalet höftfrakturer kommer att öka från 1,7 till 6,3 miljarder . Vårt land har vid sidan av världens äldsta befolkning. Nästan var femte svensk är . har också den största andelen 85-åringar och äldre. Mot denna bakgrund är det minst sagt olyckligt att osteoporos är en "tyst epidemi". Vi har inte förstått att tillvarata de möjligheter till förebyggande och behandling som skulle kunna stå till buds. För att förbättra situationen gäller på kort sikt: utredning av frakturer utan kraftigt våld, tillgång till bentäthetsmätare, utbildning av bl.a. ortopeder och läkare i primärvård. För resultat på lång sikt gäller: utbildning på olika nivåer inom sjukvård och omsorg, kartläggning av individuella riskfaktorer, massiv information till beslutsfattare och allmänhet, förebyggande åtgärder (kost, motion, rökning, alkohol), osteoporosenheter vid större sjukhus, I socialministerns svar hänvisades till regeringens regleringsbrev och uppdrag för hälsobefrämjande insatser för äldre. Det är att beklaga att något påtagligt i ärendet uppenbarligen ej har skett . Vidare påminde socialministern om den parlamentariskt sammansatta med målsättning att föreslå nationella mål för hälsoutvecklingen. Enligt väl underbyggda källor måste jag tyvärr konstatera att inte heller här något påtagligt @ om ens något alls @ har skett. Min fråga till socialministern blir således: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att möjliggöra att något påtagligt sker för att sprida kunskap och information om osteoporos samt för att uppnå en förbättrad vård av osteoporosdrabbade människor och ?
ip · GN10408 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:408 av () till näringsminister om det svenska vägnätet En väl utbyggd och fungerande infrastruktur är viktig i ett fungerande samhälle. Fungerande kommunikationer och ett bra vägnät är i detta sammanhang en nödvändighet. Tyvärr är det så att vi har stora brister i vägnätet i landet såväl när det gäller standard som underhåll. Detta gäller inte minst i och på sydsvenska höglandet. Förslitningen av vägarna har gått så långt inom stora områden att säkerheten blivit åsidosatt. Detta som slitaget på bilarna blir större och kostnaderna för bilisterna ökar. Inom dessa områden utförs också många tunga transporter, bl.a. virkes- och massatransporter. Underhållskostnaderna stiger kraftigt ju längre förslitningen går, bl.a. genom att vattennedträngningar och tjälskador ökar. Situationen är ohållbar. Ett fungerande vägnät är en förutsättning för att näringslivet ska kunna utvecklas. Den nuvarande situationen är ett hot mot bl.a. verksamhet och boende på landsbygden. Eftersom erforderliga medel för en rimlig väghållning saknas i vårpropositionen vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att det svenska vägnätet ska förbättras?
ip · GN10413 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:413 av () till jordbruksminister om jämställdhet och den nya ekonomin Undersökningar visar att kvinnor och flickor i mycket mindre utsträckning än män och pojkar deltar i projekt och utbildningar inom IT-sektorn. Antalet flickor som söker till gymnasiets tekniska linjer har sjunkit till vid det senaste ansökningstillfället . Samma sak sker inom de högre utbildningarna, inom ADB- och systemvetenskapliga utbildningar har andelen kvinnor sjunkit från till . Inom civilingenjörsutbildningarna i datateknik är andelen kvinnor . Ett problem med denna utveckling är att flickor och kvinnor tycker att den nya tekniken är besvärlig att använda och tar för mycket tid att lära sig. Man ser inte nyttan och glädjen med den utan avstår från att ta den till sig och använda den. Pojkar och män arbetar med tekniken för dess egen skull på ett helt annat sätt. Man har roligt i själva användandet av tekniken. Den låga andelen kvinnor inom IT-branschen medför även att det uppkommer brister i designen av användargränssnitten, vilket ytterligare bygger på den klyfta i användning vi ser mellan könen . växer den nya ekonomin i rasande fart och det medför att skillnaderna i lönenivåer blir allt större. Aktörerna i de nya yrkena, främst män, kan kräva allt högre löner medan löneutvecklingen i de kvinnodominerade yrkena ökar i mycket långsammare takt. Detta medför problem ur jämställdhetssynvinkel. Om inte samhället reagerar på de signaler som kommer allt tätare riskerar vi att jämställdhetsarbetet kommer att ta stora steg tillbaka och det kan bli svårt att ta igen. Med ledning av det anförda frågar jag jämställdhetsministern vad hon avser vidta för åtgärder för att: 1.informationstekniken ska bli mer användarvänlig och på det sättet få fler flickor och kvinnor att använda den, 2.fler flickor och kvinnor ska bli intresserade av att utbilda sig inom IT-området, 3.fler kvinnor ska uppmuntras att delta i utvecklingsarbetet med att anpassa tekniken till kvinnors och flickors behov.
ip · GN10415 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:415 av () till statsrådet om försöksverksamhet med lärlingsutbildning Inom ramen för en försöksverksamhet finns i dagens gymnasieskola möjlighet till en lärlingsutbildning. bedrivs undervisningen i gymnasieskolan, och därefter är 1@2 år av utbildningen förlagd till ett företag. Lärlingsutbildning ska ge fullständig högskolebehörighet. Den nu pågående försöksverksamheten med lärlingsutbildning inom gymnasieskolan föreslås att förlängas i syfte att samla mer erfarenheter. Regeringen konstaterar i proposition 1999/2000:68 Vissa skolfrågor, att försöksverksamheten inte fått den omfattning som var tänkt. Regeringen vill avvakta utredningen om gymnasieskolans framtida programutbud samt kommande överväganden om den framtida eftergymnasiala yrkesutbildningen. Regeringen vill ändra i bestämmelserna så att lärlingsutbildningen i den förlängda försöksverksamheten kan göras . Det är positivt att regeringen frångått kravet på att lärlingsutbildning kräver ett extra studieår. Den vidgade försöksverksamheten ska också få förekomma inom specialutformade program. Innebär regeringens förslag om vidgad försöksverksamhet att lärlingsutbildning kan genomföras utan absoluta krav på att utbildningen ska ge fullständig högskolebehörighet? Är statsrådet beredd att i samband med den vidgade försöksverksamheten pröva en helt annan typ av försöksverksamhet, exempelvis med praktik och med en viss ersättning till såväl elever som företag? På vilket sätt kommer regeringen att marknadsföra de nya möjligheterna till vidgad försöksverksamhet gentemot gymnasieskolorna?
ip · GN10416 · 2000-04-28 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:416 av () till socialminister om åtgärder mot folkölsförsäljningen till ungdomar Alkoholmissbruket är ett av vårt samhälles största problem. Missbruket leder till sociala problem både för missbrukaren och för dennes omgivning. Det orsakar dessutom mycket stora kostnader. Att minska alkoholmissbruket är en viktig del av kampen för ett bättre samhälle. En stor del av de våldsbrott som förekommer har ett klart samband med alkoholförtäring. Det är vanligt att både den som utför våldsbrottet och offret är alkoholpåverkade. Individens "rättighet" att supa måste underordnas allas rättighet att inte drabbas av alkoholens skadeverkningar. Systembolaget är de vuxnas inköpsställe. Där är ålderskontrollen i de flesta fall god och öppethållandet är reglerat. Ungdomens inköpsställe för köp av deras vanligaste berusningsmedel är däremot tillgänglig nästan dygnet runt på de flesta ställen i landet, nämligen bensinmackar och matvaruaffärer. Kontrollen är dålig och priserna är överkomliga. Det handlar om lättillgänglig försäljning av folköl till minderåriga. Folkölet är en av de viktigaste källorna för ungdomars drickande. I samband med den nya alkohollagen slopades kravet på tillstånd för försäljning av öl klass II. Resultatet har blivit att folkölet har blivit än mer lättillgängligt för framför allt ungdomar, redan i årskurs6 har av pojkarna druckit folköl. Åldersgränsen för att få köpa folköl är . Handelns egna undersökningar, såväl som undersökningar genomförda av och olika medier, har visat att efterlevnaden av 18-årsgränsen är mycket dålig. Det krävs alltså ökade insatser för att motverka försäljningen av folköl till minderåriga. Det borde ställas hårdare krav och ett återinförande av tillstånd för försäljning av öl klass II, och i den mån försäljning sker till minderåriga måste ett tillstånd obönhörligen dras in. Som jag ser det bör kommunerna också ges möjlighet att ta ut tillstånds- och tillsynsavgifter. Har socialministern för avsikt att vidtaga åtgärder för att få bättre kontroll på folkölsförsäljningen?
ip · GO103 · 2000-08-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:3 av Per () till näringsminister om myndigheters ingripande mot småföretagare Det är inte lätt att vara företagare i . Som om det inte vore nog med jobbigt och dyrbart regelkrångel, höga skatter, arbetskraftsbrist och försvårande arbetsmarknadslagstiftning så finns det ytterligare problem. Ett av dessa är svenska myndigheters ideligen återkommande rättsövergrepp på småföretag och andra. Några tidigare uppmärksammade fall av myndighetsövergrepp gäller den småländske bilhandlaren , den gotländske restaurangägaren och de inte helt okända fallen med och . Hur många ytterligare fall som förekommit är oklart då inte alla drabbade orkar ta drabbningar av de slag som ovanstående fått genomlida. är ett nytt fall på tapeten. efter tillslag mot laboratorieföretaget lever dess grundare i misär, trots att han inte kunnat fällas för det påstådda slarvet och fusket. stundar sannolikt en lång och för de inblandade plågsam rättsprocess i skadeståndsfrågan. Gemensamt för de ovan beskrivna fallen är att de utan att bli dömda för något brott ändå fått utstå lidande på grund av rättsövergreppen. Med anledning av detta vill jag fråga näringsministern följande: Vad avser näringsministern göra för att skydda företagare mot ingripande av detta slag? Vad avser näringsministern göra för att skapa en situation där staten bättre än tar sitt skadeståndsansvar i situationer av ovan beskrivet slag? Är näringsministern beredd att medverka till att förlikningsförhandlingar snabbt inleds mellan och staten?
ip · GO101 · 2000-09-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:1 av () till statsminister om Österrikesanktionerna "EU-sanktionerna mot var en engångsföreteelse och kommer aldrig att upprepas. I fortsättningen måste EU acceptera resultaten av demokratiska val," säger ordförande till den österrikiska tidningen . Detta enligt TT-telegram den 16september 2000. Mot bakgrund av Prodis uttalande är statsminister agerande efter beskedet att sanktionerna mot hävts ytterst förvånande. Statsministern poängterade nämligen att de avslutade sanktionerna mot inte på något sätt skulle tolkas som att sådana av samma skäl inte åter skulle kunna igångsättas. Även om undertecknad är tveksam till sanktioner/bojkotter trodde jag att sanktionerna mot i konsekvensens namn innebar att sådana även kunde drabba EU-medlemmar i vars regeringar eller regeringsunderlag ingår f.d. kommunistpartier även om det skulle drabba socialdemokrater, som varit beroende av kommuniststöd för att erhålla regeringsmakten. Detta stöd mottogs således även under det s.k. "". Vilka åtgärder är statsministern beredd vidta i syfte att klargöra vilken instans i EU som avgör huruvida sanktioner, typ den avslutade mot , mot medlemsländer ska vidtagas eller ej?
ip · GO1010 · 2000-09-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:10 av () till statsrådet om byggkostnader Byggkostnadsdelegationens betänkande (SOU 2000:44) har haft som uppdrag att bl.a. främja nytänkande inom byggbranschen och initiera forskning och utveckling kring ny byggteknik och nya byggprodukter. En viktig uppgift har också varit att verka för en långsiktigt ökad konkurrens på byggmarknaden och att verka för att ta bort tekniska och administrativa hinder som motverkar lägre byggkostnader. Byggkostnadsdelegationen föreslår en första målsättning om minskade byggkostnader , minskade byggtider med 10@20% som kvalitetsfelen minskar . Konkreta förslag handlar om att kommunerna ska uppmärksammas på markpriser och minska dem. Konkurrensbevakningen för byggsektorn ska skärpas. bör ges uppdrag att göra återkommande revisioner av särskilt viktiga offentliga upphandlingar. Upphandlingsrutiner ska förbättras osv. Rekommendationer och förslag är givetvis positiva och bristen på konkurrens är ett stort hinder för byggnation. Ett mycket stort hinder för nybyggnation är dock de höga skatterna och avgifterna. av kostnaden för nybyggnation är skatter och avgifter. är situationen den att barnfamiljer med medelinkomst inte kan bygga småhus, fastighetsägare kan inte få lönsamhet att bygga hyresrätter osv. Tillväxtområden i landet för en intensiv diskussion om vilka åtgärder som är möjliga för att öka nybyggnationen. I föreslår man att momsen vid nybyggnation skuldförs till staten med en avskrivning om . Ett annat förslag som bör diskuteras är sänkning av momsen till . Enligt uppgick statens intäkter från mervärdesskatt på byggnationer till 14,2 respektive . Momsintäkterna från byggverksamhet har ökat . Om denna ökningstakt fortsätter kommer skattebasen för byggmoms att uppgå till . Med en skattebas på 70 miljarder blir intäkten för byggmoms med en skattesats på . Om skatten sänks till minskar inkomsten för staten till 8,4 miljarder. En sänkning av byggmomsen skulle dock leda till större nybyggnation och därmed stimulera tillväxten. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att bereda frågan om sänkt byggmoms?
ip · GO1011 · 2000-09-21 00:00:00 — Interpellation 2000/01:11 av () till försvarsminister om skjutfältet i I den utvärdering som gjorts av skjutfält, daterad av generalmajoren , sägs "att skjutfält har en god potential att utgöra ett av dessa fält" och allt med syftning på fält som kan ge övningsmöjligheter för en hel bataljon och högre förband. Rapporten har namnet "@ ett övnings- och skjutfält för 2000-talet". Så långt är nog alla ense. Men vad händer nu? Oron är stor för vad som håller på att hända med skjutfältet. kommer skjutfältet inte att ha några värnpliktiga kvar. Detta efter fattade beslut. Frågan är då om det går att "sälja och marknadsföra" ett skjutfält som saknar en viktig del för den service som gästande förband och andra gäster kräver. Till det här ska läggas att det endast finns två officerare kvar. Den utredning som jag tidigare refererat till talar om behovet av cirka åtta officerare. I den dramatiska nedskärningen av det svenska försvaret, som sker, har tydligen skjutfält kommit i kläm. Det talas i utredningar om hur viktigt största @ och kanske bästa @ fält är. Men i realiteten är det tydligen inte lika självklart att få resurser för att kunna driva verksamhet där. Att de värnpliktiga försvinner är ett första dramatiskt steg. Övervakningen av skjut- och övningsområdet minskar dramatiskt för att inte säga försvinner. Möjligheten till eskorttjänster skärs bort. Det frågas , i en handling daterad : "hur skall skjutfältet kunna utvecklas både för svenska och utländska förbandsenheter om inte vakt- och beredskapsfunktionen finns på plats i Trängslet? slås larm att "förband och presumtiva gäster i Trängslet väljer bort som övningsalternativ". Vilka åtgärder ämnar försvarsministern vidtaga för att trygga framtiden för skjutfält?