ip · GN10387 · 2000-04-27 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:387 av () till näringsminister om staten som kommersiell aktör Statskontoret pekar i sin rapport 2000:16 Staten som kommersiell aktör på de skador som uppstår när staten agerar företag. Argumenten för statlig näringsverksamhet görs ned ett efter ett, och kvar står att det "endast är ett från samhällets synpunkt sett effektivt resursutnyttjande som ligger till grund för att härleda motiv för varför staten bör bedriva kommersiell och konkurrensutsatt verksamhet." De vanligen angivna skälen om fördelningsmotiv eller skyddsintresse är inte hållbara enligt Statskontoret. Sådan verksamhet bör läggas ut på entreprenad. Begrepp som uppdrags- och beställarverksamhet, vilka har tagits fram för att tydliggöra de åtskilda verksamheterna inom en myndighet anses vara otillräckligt definierade. Man har funnit exempel på att själva osäkerheten om huruvida staten ska ge sig in på en marknad eller ej, har hämmat det fria företagandet. Vidare leder offentlig vinstskapande verksamhet ofta till att myndigheter ägnar sig mer åt företagande, och mindre åt det de ursprungligen var skapade för att utföra. Effekterna av statliga företag sammanfattas: Statliga aktörer hämmar konkurrensen och tränger ut privata aktörer utan att det kan förklaras av en högre effektivitet hos de statliga aktörerna. Det finns i grunden skilda villkor för privata och statliga aktörer att bedriva verksamhet på konkurrensutsatta marknader. Det finns särskilda egenskaper hos statliga aktörer som skapar konkurrensproblem. Det finns exempel på potentiella konkurrensmarknader som skulle kunna konkurrensutsättas med ökad effektivitet som följd om den statliga aktören ändrade sitt beteende. Politisk styrning och subventioner är vanliga i statliga bolag @ även bland dem som ska vara skilda från myndighetsverksamhet. Närvaron av statliga aktörer skapar undanträngningseffekter. Det leder till att nyetablering hämmas. Varor och tjänster blir dyrare och av sämre kvalitet, och det anses rimligt att den offentliga sektorn blir dyrare än vad som annars vore nödvändigt. Statskontoret inleder sina förslag till åtgärder med förbehållet "att i flera av de fall som vi studerat @@@ förefaller det saknas giltiga motiv för varför staten skall bedriva den kommersiella verksamheten." Icke förty dristar man sig till att generellt föreslå: 1.Definiera begreppet uppdragsverksamhet. 2.Reglera ett krav på särredovisning av "avgiftsintäkter i konkurrens". 3.Inrätta en tillsynsfunktion för offentlig kommersiell konkurrensutsatt verksamhet. Utöver de generella förslagen presenterar Statskontoret ett antal konkreta problemområden, vilka föreslås förändring enligt följande: Definiera skogsvårdsorganisationens uppdragsverksamhet som medel för att uppnå de skogspolitiska målen. Definiera tydligare den offentliga arbetsförmedlingens roll och verksamhetsområden. I första hand bör arbetsförmedlingens förmedlingstjänster avse enklare förmedlingstjänster och inte sådana mer förfinade rekryteringstjänster som erbjuds av den privata marknaden. Definiera myndighetsuppgifter närmare och klargör gränsdragningen för verkets myndighetsutövning. Definiera uppdragsverksamhet för myndigheter verksamma på marknaden för miljöundersökningar. Gör en översyn och definiera policyn för uppdragsverksamhet och forskning inom högskolor. Definiera begränsningar för högskoleanställdas rätt att bedriva bisysslor. Förbjud att konkurrera på externa marknader så länge som den egna verksamheten inte är konkurrensutsatt. Förbjud myndigheter som är verksamma på marknaden för miljöundersökningar att utföra andra undersökningar än sådana som är nödvändiga för utförande av myndighetens kärnuppgifter. Reglera kommersiellt utnyttjande av institutionsresurser för institutioner, samverkansorganisationer och s.k. professorsbolag. Bolagisera och BV Projektering och förbered en bolagisering av . Bolagisera lämpliga delar av uppdragsverksamhet. Bolagisera lämpliga delar av skogsvårdsmyndigheternas uppdragsverksamhet. Konkurrensutsätt hela produktionsverksamhet. Anbudsupphandla i lämpliga delar statens behov av förmedlings- och rekryteringstjänster som riktar sig mot långtidsarbetslösa och andra "svaga" grupper på arbetsmarknaden. Se över och ändra regler för arbetsförmedling så att de gäller oberoende av om verksamheten drivs av myndigheter eller av företag. Förbättra tillgången till järnvägsspecifika arbetsmaskiner och arbetsbetingelser på järnvägsspåren. Utforma ett system av gemensamma säkerhetskrav på materiel som ska användas på järnvägsspåren. Låt tillhandahålla information om järnvägsspårens beskaffenhet till alla aktörer på marknaden för järnvägsunderhåll. Låt tillhandahålla geografisk information ur verkets databaser på lika villkor för alla aktörer. Gör rollfördelningen klarare mellan banhållningsfunktion och de myndighetsutövande funktionerna i tågtrafikledning och järnvägsinspektion. Statskontorets rapport pekar på ett antal viktiga problem. Enligt min uppfattning borde de flesta av förslagen genomföras för att minska problemen med statlig uppdragsverksamhet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att minska problemen med konkurrenssnedvridning till följd av statlig uppdragsverksamhet?