ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GN10216 · 2000-02-03 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:216 av () till finansminister om skattemaningar från e-ekonomin Internets utbredning accelererar i världen och alltfler människor kopplar upp sig regelbundet. I takt med att användandet av Internet breder ut sig ökar också e-handelns utveckling. Genom utbyggnaden av bredband och trådlös kommunikation kommer troligtvis användningen spridas än mer. Även om dominerar e-handeln förväntas både och hänga på utvecklingen. Internet påskyndar och intensifierar globaliseringen. Även om den dominerande e-handeln än så länge utgörs av "business to business" kommer hushållens e-handel att expandera kraftigt framöver och skärpa konkurrensen för den traditionella handeln. ligger dessutom i topp vad gäller momsskattesatsen i . Detta kommer att vara ett incitament till utflyttning av svenska företag till utlandet och utländska företag utan fast driftsställe inom EU kommer inte att välja för en etablering. Förutom att e-handeln kommer att öka och innebära svårigheter för skattemyndigheterna att identifiera och beskatta såväl produkter som företag kommer även den ökade postorderhandeln i sig att medföra att kontrollkraven för tull och post ökar. Förmågan att ta ut skatt över huvud taget hänger på möjligheten att identifiera den som ska betala den. Internet utmanar skattemyndigheterna dels genom att ställa skattebegrepp som driftsställe och verksamhet inför nya definitioner, dels genom att det är svårare att beskatta virtuella ting än fysiska. Internetåldern och dess skatteproblem sammanfaller med en annan aspekt av globaliseringen nämligen skattekonkurrensen. Internet har potentialen att öka skattekonkurrensen. Företag kan förlägga verksamhet som är geografiskt långt från deras kunder men virtuellt bara ett "musklick" från dem. Internet gör det också möjligt inte bara för välbärgade att flytta pengar och spara utomlands på någon Internetbank utan möjligheterna är uppenbara för gemene man. Trots detta är den största utmaningen från Internet gentemot skattemyndigheterna den revolution i arbetslivet som nätet innebär. Företag som har programmerare i , och kan arbeta med samma projekt . För internationella företag blir det på så sätt möjligt att snurra runt verksamheten så att den fysiska närvaron saknar betydelse för var de ekonomiska aktiviteterna äger rum. Mot bakgrund av ovanstående frågar jag finansminister : 1.Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att ska kunna möta den allt tydligare internationella skattekonkurrensen? 2.Vilka planer har regeringen för att ska kunna bli ett centrum för att möta e-handeln?
ip · GN10218 · 2000-02-08 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:218 av () till jordbruksminister om öronmärkning på oxar Det har dykt upp en konflikt mellan vilja till bevarande av gamla tiders liv på landsbygden och EU-byråkratin. Det gäller bl.a. landets få men existerande körbara oxar och de gula plastbrickorna som EU kräver ska finnas i alla nötkreaturs öron. Bakgrunden till konflikten är denna: I finns två inkörda oxar. De används av på museigården Långmaren inom naturreservatet utanför . Hit kommer skolbarn under temaveckor för att praktiskt få lära sig hur vardagslivet var . Oxarna är mycket uppskattade, skapar atmosfär och äkthet åt gården och uppskattas mycket av skolbarnen under lägerveckor, men även av alla de vuxna, som besöker gården . Oxarna används för åkerbruket och de körslor som oxar nyttjades till förr innan de ersattes av hästen och sedan traktorn. Kulturhistorien görs levande med oxarna. Även under marknad på Nyköpingshus, som avhålls , finns oxarna med och väcker uppmärksamhet. Ägaren, som också kört in dem, gör alltså en viktig kulturgärning, som håller oxar på detta sätt. När oxar körs läggs tömmen över hornen och fästs med ett halvslag runt öronen. Man utnyttjar alltså känsligheten i öronen. Förutom att stora gula plastbrickor skulle se mycket malplacerade ut i den historiska miljö man vill illustrera gör de det alltså omöjligt att köra oxarna. Därför har ägaren gått in med en förfrågan om möjlighet att slippa öronmärkena. Samarbetsviljan är stor om andra sätt att identifiera djuren, kontrollen av djurens rörlighet för att undvika smitta är enligt reglerna och det faktum att tjurfäktningstjurar slipper märkena på arenan borde ju kunna bevekat . Är kulturhistoria viktigt? Det här fallet kan på intet sätt jämföras med förliden sommars skjutning av kor i hagen. Här finns en stor förståelse för kraven på dokumentation och märkning, något som saknades i förra fallet. Det viktiga är ju att djuren kan identifieras individuellt. Andra märkmetoder som chips eller olika typer av tatuering finns ju. Travhästar frysmärks som exempel just för att kännas igen individuellt. I fallet oxarna har även distriktsveterinären sagt sig villig att garantera djurens identitet. Även andra friluftsmuseer har problem med plastbrickorna. De passar mycket illa i en kulturhistorisk miljö . Det är heller inte någon här som vill äventyra djurhälsa eller möjlighet att spåra en slaktkropp. Det handlar bara om plastbrickorna. Att det är viktigt för människor och nationer att bära med sig och kunna sin historia torde väl alla vara medvetna om . Men för att historien inte ska bli tvådimensionell @ text och bilder @ behövs levande museer, som visar det som var vanligt förr och ger en större och djupare förståelse. Nog borde frågan om de museala djuren kunna få en konstruktiv och positiv lösning. Sker inte det lär ha sett sina sista inkörda oxar. Naturligtvis måste även de stutar, som körs in, befrias från plastbrickor. Låt inte de inkörda oxarna Per och bli landets sista! Med anledning av detta vill jag fråga jordbruksministern: Hur avser jordbruksministern lösa de ovan beskrivna problemen?
ip · GN10219 · 2000-02-08 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:219 av () till statsrådet om familjehemmens ställning på arbetsmarknaden Det är angeläget att barn och ungdomar som av olika skäl inte kan bo hos sina föräldrar kan få ett tryggt familjehem. Familjehemsuppdraget är lika viktigt som ett vanligt föräldraskap. Fosterföräldrar har i förhållandet till barnet samma ansvar och ställning som de biologiska föräldrarna vad gäller barnets dagliga vård och fostran. Uppdraget att vara en brygga mellan barn och ungdomar och de biologiska föräldrarna för att skapa goda relationer och möjlighet till återförening, kräver kunskap, tid och tålamod. Kommunerna upplever stora svårigheter att kunna värva familjehem. Detta leder till att små privata institutioner av skiftande kvalitet växer upp. Fosterföräldrarna har en angelägen uppgift utöver föräldraskapet, nämligen att hålla kontakten med barnets biologiska föräldrar. En förändring har skett, där målet med återförening fått allt större vikt. Denna positiva inriktning har bekräftats av forskning. Familjehemmen efterfrågas alltmer för familjevårdande uppgifter. De utgör också den trygga tillvaron för ungdomar med psykiska problem, ungdomar som är kriminella m.m. Det måste finnas generella trygghetssystem för fosterföräldrar som är så bra som möjligt. Undertecknad har fått svar på en fråga från statsrådet om åtgärder för att godkänna uppdraget som familjehem som ett arbete med rätt till social, ekonomisk och arbetsrättslig trygghet. Statsrådet valde att backa upp Arbetsdomstolen om att fosterföräldrar inte ska ses som arbetstagare. Vid en interpellationsdebatt senare med statsrådet i samma fråga blev behovet av familjehemsvården fokuserat. Statsrådet ansåg sig inte ha befogenhet att ge utfästelser om den arbetsrättsliga delen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att pröva om de lagar som bestämmer villkoren för arbetsrättslig trygghet för familjehemmen är ändamålsenliga och långsiktigt hållbara?
ip · GN10220 · 2000-02-08 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:220 av () till justitieminister om riskfaktorer vid partnervåld anmäls i ca 20000 fall av våldsbrott riktade mot kvinnor. I cirka tre fjärdedelar av fallen begås gärningen av en man som är bekant eller tidigare bekant till kvinnan. Dödligt våld riktat mot kvinnan begås till största delen av gärningsmän som är partner eller före detta partner. Nordamerikanska forskare knutna till i med ledande forskning inom området forensisk riskbedömning, har utarbetat en manual för riskbedömning av partnervåld. Denna har översatts vid med förhoppningen om att den kan användas och utvecklas för att tidigare kunna identifiera och ingripa mot olika former av partnervåld. Med partnervåld menas "varje form av fysisk skada, eller försök till eller hot om sådan skada, som tillfogats av en man eller kvinna med vilken offret har eller har haft en intim, sexuell relation." Hustrumisshandel kan betraktas som den mest allvarliga formen av partnervåld. Författarna anser att det fortfarande saknas mycket kunskap om mekanismerna bakom det s.k. intrafamiljära våldet, och att behovet av forskning är mycket stort. Olika nyckelvariabler som kan öka eller minska risken för våld måste identifieras. Översättningen går under namnet , och är en klinisk checklista över riskfaktorer för partnervåld. Faktorer om tidigare intrafamiljärt våld, tidigare extrafamiljärt våld samt misskötsamhet vid permissioner eller liknande har räknats in. Vidare finns resonemang om psykosocial anpassning, tidigare partnervåld osv. som viktiga element. Intervjuer inriktar sig på att gärningsmannens, inte offrets beteende, sätts i fokus. Offret får poängsätta gärningsmannens misshandel av henne osv. Med stöd av det anförda vill jag ställa följande frågor till justitieminister : På vilket sätt arbetar statsrådet med att ta till vara internationella erfarenheter vid arbetet med att motverka misshandel av kvinnor? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra riskbedömningen inför partnervåld?
ip · GN10223 · 2000-02-09 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:223 av () till utbildningsminister om vårdutbildningen Ända sedan vårdutbildningarna flyttade in på högskolan, 1977, har deras högskolemässighet ifrågasatts. har utvärderat 84 medellånga vårdutbildningar, däribland sjuksköterske-, tandhygienist-, ortoped-, arbetsterapeut- och barnmorskeutbildningarna. Nio av de testade utbildningarna har befunnits icke-högskolemässiga. Sex av dem är så bristfälliga att rätten att ge yrkesexamen dras in . Det gäller barnmorskeprogrammet vid , sjuksköterskeprogrammet vid , sociala omsorgsprogrammet vid samt tandhygienistprogrammen vid Hälsohögskolorna i , och . Dessa utbildningar är skyldiga att ge studenterna möjlighet att ta examen. Tre utbildningar, bl.a. sjuksköterskeutbildningen vid åläggs att komma med kraftfulla åtgärder senast . Vid en tidigare utvärdering /96 blev 40 utbildningar underkända. De flera hundra ungdomar som genomgår dessa utbildningar gör det naturligtvis i den tron att de ska få en ordentlig examen som leder till jobb. Det kan man med all rätt förvänta sig av en statlig högskoleutbildning. Ungdomarna investerar ju också mycket tid och pengar i dessa utbildningar. Besvikelsen blir därför mycket stor hos dessa ungdomar (och deras föräldrar) när det visar sig att de genomgår en undermålig utbildning. Detta är att lura dem! Jag vill därför fråga utbildningsministern: Vilka insatser är ministern beredd att göra för att tillförsäkra alla ungdomar som genomgår en högskoleutbildning att deras utbildning är fullt högskolemässig?
ip · GN10224 · 2000-02-09 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:224 av () till justitieminister om narkotika på fängelserna Narkotikamissbruket fortsätter att öka inom fängelsemurarna. Brist på resurser gör att varken vården eller kontroller kan genomföras på ett tillfredsställande sätt. De ambitiösa försöken att ha narkotikafritt på vissa skånska anstalter har havererat. hotas även förebildsanstalten ! Vilka åtgärder avser justitieministern vidtaga för att vända trenden så att antalet narkotikafria fängelser ökar?
ip · GN10225 · 2000-02-09 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:225 av () till statsrådet om fristående skolor De fristående skolorna har kommit för att stanna och dessa skolor har stor betydelse för många barn och ungdomar. I har och ansökt om att få starta var sin fristående gymnasieskola. I båda fallen har majoriteten beslutsfattare i avstyrt ansökan. har bifallit ansökan i båda fallen. Beslut som i kommunen överklagat. Jag konstaterar, utifrån dessa båda exempel, att kommuner kan utifrån märkliga och oseriösa motiv avstyrka och försvåra etablering av fristående skolor. Detta handlingssätt strider mot ambitionen att eleverna ska få en utbildning de själva valt, liksom inriktningen av utbildningen. Detta som det är angeläget att dagens ungdomar ges god utbildning inom olika områden. Jag vill med anledning av ovan redovisade exempel fråga skolministern vilka åtgärder hon generellt är beredd att vidtaga i syfte att förhindra att kommunerna på ett osakligt sätt motarbetar etableringen av fristående skolor.
ip · GN10226 · 2000-02-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:226 av () till justitieminister om ideologiskt motiverade brott Riksåklagaren har uttalat, undertecknad förutsätter det finns svensk lag som täckning, att man ska se extra hårt på brott om de begåtts i samband med nazistiska idéer även om det ger effekten att andra brott nedprioriteras. Uttalandet är minst sagt förvånande i en demokrati då konsekvenserna kan bli minst sagt oförutsedda. Jag vill påpeka att justitieministern inte, vad jag kunnat läsa, ansett Riksåklagarens uttalande felaktigt eller lagstridigt. Vad hade hänt, mot bakgrund av Riksåklagarens uttalande, om författaren hade mördats i eller Jihads namn i ? Vad händer om någon skriver en bok, liknande , och denne blir mördad här? Ska då till nazistiska brott inkluderas islamitiska? Utför någon könsstympning i namn ska det då bli extra straffbart till skillnad om det görs för pengar? Är s.k. kontraktsmord med avsikt att tjäna pengar generellt bättre än mord på grund av åsikt? Vilka informativa åtgärder är justitieministern beredd att vidta i syfte att skapa medborgerlig acceptans och förståelse för att nazistiska brott är värre än sådana utförda i och Jihads namn?
ip · GN10227 · 2000-02-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:227 av () till justitieminister om alkolås För ett drygt år sedan trädde lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse i kraft. Fram till nu har dock inte fler än ca 75 rattfyllerister nappat på möjligheten att få sina körkort villkorligt återkallade. De som är med förefaller, enligt , vara högt motiverade och endast i ett fåtal fall diskuterar respektive länsstyrelse (, och ) att avbryta försöket därför att någon använder alkolåset som sin egen alkoholmätare och gör upprepade startförsök, trots alkoholpåverkan. anser dock att utifrån möjligheterna att utvärdera försöket skulle även dessa personer få fortsätta att delta, eftersom det ju skulle ge alkolåset tillfälle att bevisa sin effektivitet. I det avseendet är dock lagen mycket klar och anger tydligt att endast enstaka försök att starta med alkohol i utandningsluften tillåts. Därefter utesluts man från försöket. har inte några tekniska problem med alkolåsen uppdagats. I ett fall hade inmonteringen gjorts på ett felaktigt sätt, vilket skapade problem för föraren i och med att låset blockerade start trots att föraren var nykter. Felet kunde dock snabbt avhjälpas av leverantören. Försöket med alkolås ska enligt lagen pågå . Låset förutsätts ha en rehabiliterande verkan på försökspersonerna, men först kan man börja se resultat eftersom det tar för levervärdena att bli normala igen. Farhågan är att de begränsningar som gjorts i försöken försvårar en ordentlig utvärdering. En utvidgning av försöken att omfatta hela riket samt en möjlighet även för yrkesförare att delta skulle ge ett bättre underlag för en framtida permanent lagstiftning. Är justitieministern, mot bakgrund av de redan gjorda erfarenheterna, beredd att utvidga försöken med alkolås att omfatta hela riket?
ip · GN10228 · 2000-02-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:228 av () till miljöminister om skatter på bensin Miljöministern har påtalat behovet av höjda skatter på bensin med motiveringen att miljön och bekämpandet av växthuseffekten kräver detta. Han anser således att svenska bilister och hushåll genom höjda skatter ska bidra till en förbättrad miljö. Det är dags för miljöministern att mer noggrant motivera detta och likaså redogöra för de nivåer som han anser vara riktiga i detta sammanhang. Jag anser att miljöministerns agerande mot svenska bilister är märkligt om man ser detta i förhållande till regeringens energipolitik som innehåller avveckling av väl fungerande kärnkraftverk. har förhållandevis låga utsläpp av koldioxid jämfört med många länder. Detta beror till största delen på de energikällor för elproduktion som vi har i landet. När nu den ur växthussynpunkt positiva kärnkraften avvecklas, ser sig tydligen miljöministern tvungen att låta hushållen betala notan genom bl.a. höjda bensinpriser. Detta är också ett slag mot landsbygden och målsättningen att hela ska leva. Miljöministern måste också motivera på vilket sätt han kan garantera att den importerade elenergin påverkar växthuseffekten i globalt perspektiv. Det är helt klart att behov av elimport ökar genom avveckling av kärnkraften. Jag vill med anledning av detta fråga miljöministern i vilken omfattning bensinpriserna ska stiga samt hur den svenska energipolitiken påverkar växthuseffekten i internationellt perspektiv.
ip · GN10229 · 2000-02-10 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:229 av () till statsrådet om Simplex Regler och regeltillämpningar har stor inverkan på svenska företags konkurrenskraft och därmed på sysselsättning och tillväxt. Efter att regeringen presenterade sin regelförenklingsgrupp @ Simplex @ har förväntningarna på denna varit höga. Gruppens uppgift på kort sikt var att i få i gång en liten expertorganisation för rådgivning och stöd åt myndigheterna i analysarbetet. Den ännu viktigare långsiktiga uppgiften var att skapa insikt och förståelse hos myndigheterna för företagandets villkor och speciellt de små företagens svårigheter och sårbarhet. De höga förväntningarna på resultat av Simplex arbete beror dels på det uppenbara behovet av ett bättre företagsklimat. Dels har förväntningarna kommit att bli höga beroende på det stora , som inte lyckats åstadkomma speciellt mycket över huvud taget men ofta hänvisat till Simplexgruppens kommande resultat. Det anmärkningsvärda nu är att chefen för avgår på grund av den stora byråkratin inom regeringen, en byråkrati som försvårar och motarbetar regelförenklingsarbetet. Det visar sig att ett stort inre motstånd med oändliga interna diskussioner förlamat regelförenklingsarbetet. Formerna rapporteras ha gjorts till huvudsak, och arbetet inom Simplex blev en trög och sidogående rörelse. "Att diskutera och förankra de övergripande målen, strategierna och de därav följande organisatoriska strukturerna var inte att tänka på. Simplex hamnade i verkställighetens ingenmansland mellan den beslutande politiska makten och operativ verksamhet", skriver f.d. Simplexchefen i . Simplex står nu utan chef, med en budget på för . Gruppen består, enligt , av en sakkunnig och en assistent. Detta kan jämföras med , där gruppen har stöd från högsta politiska nivå, har 13 anställda och en årlig budget på 30 miljoner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga följande: 1.Vad avser statsrådet göra för att omgående föra upp regelförenklingsarbetet på den högsta politiska nivåns agenda? 2.Vad avser statsrådet göra för att minska den regeringsinterna byråkrati som uppenbarligen försvårat Simplex arbete? 3.Vad avser statsrådet göra för att få till stånd en attitydförändring och rätta till de brister som uppenbarligen finns i organisation? 4.Vad avser statsrådet konkret göra, exempelvis i form av personalrekryteringar, för att av dagens sargade Simplexgrupp skapa ett handlingskraftigt regelförenklingsinstrument?
ip · GN10230 · 2000-02-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:230 av () till socialminister om alkoholinförsel De nuvarande införselbegränsningarna av alkohol regleras i ett direktiv . Oenighet gäller om en förlängning av nuvarande direktiv kan göras för att ska kunna fortsätta med undantagsregler för införsel av alkohol, eller om kommissionen måste fatta ett nytt direktiv. Att tillåta sprit i stället för , vin i stället för och öl i stället för efter en resa till ett annat EU-land, kommer att få mycket negativa konsekvenser för . Ju högre tillgänglighet, desto mer sprit konsumeras. Förlorarna blir ungdomar, eftersom familjepolitiken är så svag i att flera ungdomar saknar vuxna som förebilder och trygghet. En studie från som bygger på matematiska modeller vid olika priser och tillgänglighet visar, att ytterligare 2000 alkoholrelaterade dödsfall kommer att inträffa med . Av folkhälsoskäl är det mycket viktigt att undantaget förlängs. Artikel 152 i Amsterdamfördraget kräver att en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. nuvarande alkoholpolitik bygger på en balans mellan höga alkoholskatter, detaljhandelsmonopol, restriktioner, information och behandling. kommer att få stora problem att behålla höga skatter om införselreglerna ändras. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förhindra att nuvarande införselregler upphävs? Hur avser ministern utröna vilken typ av forskning på Europanivå som kan ge ytterligare förstärkning för folkhälsoperspektivet som bärande argument?
ip · GN10231 · 2000-02-14 00:00:00 — Interpellation 1999/2000:231 av () till näringsminister om arbetsmarknaden och rehabilitering Gemensamma verksamhets- och handlingsplaner bör upprättas på central myndighets- och regionnivå liksom program för gemensam utbildning. Så löd regeringens förslag i propositionen från /97 angående samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration, m m. I vårbudget 1999 angavs bl.a. att lönebidragen skulle få större ekonomiskt utrymme för att fler arbetshandikappade kunde erbjudas anställningar. Till skillnad från ambitionen i propositionen 1996/97:63 och vårbudget 1999 så ter sig verkligheten annorlunda. I mina kontakter med ett pågående samverkansprojekt inom rehabiliteringsområdet () i har jag informerats om de arbetshandikappades och personalens mycket svåra situation. Projektet har arbetat efter de direktiv som fanns i regeringens proposition 1996/97:63. befinner man sig i en mycket trängd situation på grund av regeringens indragning av medel för anställningar med lönebidrag i . är det omkring 100 personer som arbetstränar och är aktuella för förhandlingar med berörd arbetsgivare om anställningar med lönebidrag. Dessa personer har inte fått någon anställning på grund av att länsarbetsnämndens medel för ändamålet är slut. Konsekvensen blir både mänskligt såsom ekonomiskt lidande för de arbetshandikappade och långtidsarbetslösa. Näringsministerns besked under arbetsmarknadsdagarna i kom som en lättnad för många län som besitter stora svårigheter vad gäller resurser till arbetslösa. Tyvärr så avviserade inte näringsministern om några nya arbetsmarknadspolitiska medel till lönebidrag vilket skulle möjliggöra för många arbetshandikappade att få anställning. Vidare nämndes inte ett ord om vikten av samverkan mellan och andra instanser för att kunna erbjuda den optimala rehabiliteringsinsatsen för individen och samhället. Med hänvisning till ovanstående diskussion vill jag ställa följande frågor: Vilka åtgärder tänker näringsministern vidta för att fler arbetshandikappade ska få möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden? Vad avser näringsministern göra för att tilldelningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen mer ska präglas av de lokala och regionala behoven ?