frsrdg · GN04Rr12 · 2000-01-01 00:00:00 — I och med stiftelsernas tillkomst blev detta behov än mer påtagligt. Stiftelserna är stora forskningsfinansiärer. Exempelvis är SSF efter staten den i särklass största enskilda finansiären av svensk naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning vid universitet och högskolor. För flera av stiftelserna framgår av stadgarna att verksamheten ska bedrivas i samverkan med andra aktörer. revisorer kan konstatera att stiftelserna i varierande men ökande grad samverkar med andra forskningsfinansiärer. Detta gäller bl.a. universitet och högskolor, forskningsråd, sektormyndigheter och näringsliv. En stor del av samarbetet omfattar beredning av insatser. I granskningen har revisorerna i första hand inhämtat forskningsrådens erfarenheter av samarbetet med stiftelserna. Råden anger att samarbetet i huvudsak fungerar väl. Behov av ett mer formaliserat samarbete En informell samverkan mellan stiftelserna och berörda departement förekommer. Kontakter med förekommer på såväl politisk nivå som tjänstemannanivå. Merparten av stiftelserna har goda erfarenheter av dessa kontakter. Även departementen uppger att kontakterna har utvecklats och stärkts. Stiftelserna ska i enlighet med sina stadgar tillställa årsredovisningarna till regeringen. Revisorerna vill i sammanhanget påtala att detta förhållande inte är konsekvent. SSF och MISTRA ska enligt sina stadgar lämna årsredovisning till akademierna men har ingen skyldighet att lämna årsredovisningarna till regeringen. Enligt revisorernas bedömning bör dessa stiftelsers stadgar ändras på denna punkt. Någon mer systematisk återkoppling av stiftelsernas årsredovisningar förekommer inte. Departementen hänvisar till att en uppföljning i form av en mål- och resultatdialog inte är aktuell eftersom stiftelserna har en självständig ställning och inte är anslagsberoende. I granskningen har flera stiftelser påtalat ett behov av att delta i ett mer formaliserat samarbete med andra forskningsaktörer i syfte att diskutera gemensamma frågor. som stiftelsernas betydelse och självklara roll i det svenska forskningssystemet i olika sammanhang understryks, har formerna för ett formaliserat samarbete inte utvecklats. Exempelvis har ställt frågan om man verkligen tillhör det officiella forskningsfinansieringssystemet. Om så är fallet anser stiftelsen att man borde bli kallad till eller vara representerad i något av de organ som regeringen har för forskningsfinansiärer. Revisorerna välkomnar i detta sammanhang förslaget om ett som presenterats av arbetsgruppen för myndighetsorganisation för forskningsfinansiering. I rapporten föreslås att också externa finansiärer som forskningsstiftelserna vid behov bör kunna samverka och delta i detta forum. Enligt revisorer bör regeringen ta initiativ till en mer formaliserad samverkan. Stiftelserna utgör ett betydande inslag i den svenska forskningsfinansieringen och det finns frågor som är gemensamma. Som exempel kan nämnas frågor i anslutning till EU:s forskningsprogram. Ett gemensamt forum kan också utgöra en grund för vidare diskussioner om former för samarbete mellan olika finansiärer i syfte att bl.a. minska risken för överlappningar och dubbelarbete. Ds C 1986:5 Statsmakternas granskning av statliga bolag och stiftelser Ds 1995:62 Statliga och kommunala stiftelser. Det allmännas fortsatta inflytande över stiftelser som bildats genom politiska beslut Ds 1999:68 Att finansiera forskning och utveckling , Förvalta fonder och stiftelser, 1987 , Bolag, föreningar, stiftelser - en introduktion, , 1998 , Stiftelselagen, En kommentar, , 1997 revisorers förslag angående tillsyn - innebörd och tillämpning 1994/95:RR9 , Stiftelser för statlig verksamhet, revisionsrapport (Dnr 1989:422) , Statlig tillsyn - ett förvaltningspolitiskt styrmedel. , PM om Medrevisorsrollen -interna riktlinjer för revisorer från () som deltar i gemensam revision av aktiebolag och stiftelser (Dnr 30-95-3337) SOU 1994:147 Former för statlig verksamhet. Delbetänkande av Utredningen om verksamheter som är beroende av statligt stöd SOU 1996:29 Forskning och pengar. SOU 1997:38 Myndighet eller marknad. Rapport till Förvaltningspolitiska kommissionen SCB Statistiska meddelanden. Forskning och utveckling inom statliga mynigheter 1997 () inrättades och är störst av forskningsstiftelserna. Stiftelsekapitalet vid bildandet uppgick till . uppskattades marknadsvärdet av kapitalet till . Stiftelsen fördelade ca . Stiftelsens verksamhet får medföra att dess förmögenhet förbrukas. tog styrelsen beslut om att förbruka stiftelsens kapital . I utredningen 2000 anger utredarna att stiftelsen inte ska förbruka sitt kapital. har man kommit fram till en form av kompromiss. SSF kommer att dra ner på utdelningstakten till ca . Med rimliga bedömningar om börsutvecklingen bör kapitalet då räcka till ungefär . ska bestå av minst nio och högst tretton ledamöter, vilka utses för en bestämd tid. Regeringen utser och entledigar samtliga ledamöter samt bestämmer vem som ska vara ordförande. Styrelsen utser vice ordförande inom sig. Styrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden eller när minst tre ledamöter begär det. Styrelsen är beslutsför när mer än hälften av ledamöterna är närvarande, bland dem ordföranden eller, vid förfall för denne, vice ordföranden. Arvodena fastställs av styrelsen och uppgår till för ordförande, för vice ordförande samt till för övriga ledamöter. Stiftelsen har själv tagit initiativ till att informera styrelseledamöterna angående ansvarsförhållanden. Det stiftelsekapital som överlämnades till stiftelsen vid bildandet är placerat i svenska och utländska värdepapper. Under styrelsen ansvarar ett kapitalutskott med fem ledamöter för den direkta styrningen av förvaltningen. Stiftelsen har dock avstått från att bygga upp en egen kompetens för hanteringen av kapitalet och i stället valt att handla upp kapitalförvaltningstjänster av ett antal professionella kapitalförvaltare. Verksamhetens inriktning och omfattning Stiftelsen har till ändamål att stödja naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning. Stiftelsen ska främja utvecklingen av starka forskningsmiljöer av högsta internationella klass med betydelse för utvecklingen av framtida konkurrenskraft. är , bortsett från staten genom , den i särklass största enskilda finansiären av svensk naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning vid universitet och högskolor. Den dominerande delen av den forskning som stiftelsen finansierar sker inom eller i nära anslutning till svenska universitet och högskolor. Forskningsinsatserna kan avse såväl ren grundforskning som tillämpad forskning samt, inte minst, områden däremellan. Utmärkande för stiftelsens verksamhet ska vara: koncentration av insatser så att forskningscenter eller forskningsområden med internationell slagkraft kan etableras, projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner, etablering av nätverk eller fastare samverkansformer nationellt och internationellt, bl.a. genom etablerandet av ett internationellt forskarutbytesprogram, befordrande av forskarutbildning och forskarrekrytering, forskningscentra eller forskningsområden i nära anslutning till universitet och högskolor, samverkan mellan universitet och högskolor å ena sidan och näringslivet å den andra när forskning inom områden som är särskilt intressanta för näringslivet kommer i fråga, forskarrörlighet internationellt och mellan universitet/högskolor, institut och företag. Dessutom ska stiftelsen ta initiativ till och etablera forskning inom områden av betydelse för morgondagens samhälle. Inriktningen av programmen grundlades genom en kombination av olika aktiviteter som utmynnade i forskningsområdena biovetenskap, informationsvetenskap och basteknologier. Dessa tre ursprungliga områden har modifierats och kompletterats efter hand. delades området basteknologier upp i kemi- och processteknik samt verkstads- och produktionsteknik. 1997 övertog stiftelsen och gemensamma materialkonsortier samt samarbetsprogram inom mikroelektronikområdet. Vid beslut om stiftelsens bildande angav att, efter en uppbyggnadsperiod, av ursprungskapitalets värde borde ställas till förfogande för forskning. uppgick stiftelsens bidrag till ca . Stiftelsen har främst givit stöd till riktad forskning samt till forskarutbildning. Huvuddelen av denna riktade forskning måste uppfattas som tillämpad även om vissa program har grundforskningskaraktär. Stiftelsen har i enlighet med sin policy framför allt finansierat stora program i form av nätverk och forskarskolor. Vid sidan av detta har mindre belopp fördelats som individuella anslag och riktade projektbidrag. De program som stöds är i huvudsak av två slag: dels s.k. lokala program med forskarskola som huvudkomponent, dels nationella nätverk där två eller fler universitet och högskolor samverkar inom ett forskningsområde. Även nätverken har forskarskola som huvudkomponent. Stiftelsen har 1996 fastställda policy slagit fast att programmen, för att anslagen ska göra maximal nytta, bör leda till: utveckling av forskningsresultat med många presumtiva användare, utbildning av forskare genom samarbete mellan institutioner, högskolor och industri, samt forskningsprogram som leder till ökad rörlighet mellan svenska och utländska högskoleinstitutioner samt mellan svenska universitet/högskolor och industri. En ny policy är under utarbetande. Merparten av de stiftelsestödda programmen är förenade med forskarskolor. Stiftelsens forskarskolor är tänkta att komplettera den existerande forskarutbildningen med det övergripande målet att öka tillgången på forskarutbildade i det svenska samhället. Totalt har till utgången av 1999 drygt 70 strategiska forskningsprogram startats. beviljades tolv nya program igångsättningsanslag för . Stiftelsens totala åtagande uppgick vid utgången av till . introducerade stiftelsen ett antal stödformer riktade dels till forskare i början av karriären (Junior Individual Grants, JIG), dels till äldre, etablerade forskare (, SIG), dels stipendier till hemvändande postdoktorer (). Kandidater till SIG nomineras av fakulteter, forskningsinstitut och andra forskningsorganisationer. De av stiftelsen har också rätt att nominera kandidater. Inkomna förslag granskas av internationella experter, varefter en grupp bestående av stiftelsens VD och ordförande från berörda beredningsgrupper lägger fram de slutliga förslagen till styrelsen. kommer dessa anslag att ersättas av ett nytt program för framtidens forskningsledare. Efter att regeringen uttryckt förväntningar på stiftelsen att kompensera de stora nedskärningarna av de statliga forskningsanslagen skapade stiftelsen en ny anslagsform som kom att kallas "riktade projektbidrag". Med hjälp av dessa finansieras forskningsprojekt som sannolikt skulle ha fått anslag från forskningsråden under tidigare gällande omständigheter. Förslag på projektbidrag lämnas av de olika forskningsråden och beslut om projektbidrag tas av stiftelsens styrelse efter beredning inom kansliet. På stiftelsens kansli arbetar 14 personer. Kansliet bereder medelsansökningar och förslag till forskningsområden inför behandling i stiftelsens beredningsorgan och styrelse, samt följer upp och initierar utvärderingar av verksamheten. Ansökningar till stiftelsen har tidigare kunnat skickas in . inges ansökningar inom delområden för att möjliggöra konkurrensutsättning. Ansökningarna bedöms med samma kriterier och kvalitetskrav som ansökningar hos forskningsråd. Utöver vetenskapliga kriterier bedöms också samhällsnyttan. Avslag meddelas skriftligt med angivande av motiv. Programförslaget utvärderas av en internationell granskningsgrupp främst med avseende på det vetenskapliga innehållet. Gruppen ombeds även göra en övergripande strategisk bedömning av programmet. beviljar godkända programförslag, efter rekommendationer från beredningsgrupperna, ett igångsättningsanslag för . Stiftelsen har övergått till att bevilja totalanslag för programmens hela verksamhetstid om normalt . För att leda programmet utser anslagsmottagaren, i samråd med stiftelsen, en programstyrelse som i sin tur utser en programdirektör med det övergripande vetenskapliga och ekonomiska ansvaret. Programstyrelsens viktigaste uppgift är i programmets första fas när programplan och budget ska upprättas och presenteras för stiftelsens beredningsgrupper. Beredningsgruppen, eventuellt med hjälp av externa experter, granskar programplanen och lämnar sin rekommendation till stiftelsens styrelse som sedan kan besluta om anslagsnivåerna för år två-fem. Stiftelsen säger att det finns svårigheter att ge en representativ siffra vad gäller programmens beviljandegrad. De stora programmen har vuxit fram efter en process med många steg. Skenbart blir här beviljandegraden mycket hög. Stiftelsens nyare aktiviteter utannonseras på ett annat sätt. Som exempel nämner stiftelsen en utannonsering inom materialforskningsområdet . Stiftelsen mottog 67 ansökningar med ett sammanlagt sökt belopp . Stiftelsen beviljade 8 av dessa med ett anslag av . Styrelsen har tagit ett formellt beslut om en jävspolicy som i princip bygger på förvaltningslagens bestämmelser. Ledamöter med egna ansökningar får inte delta i diskussioner och beslut om ansökningar, inte heller vid diskussioner eller beslut om ansökningar från egen institution. Mottagare av forskningsanslag och individuella anslag ska lämna in en ekonomisk redovisning samt en aktivitetsrapport till stiftelsen. Därutöver gör stiftelsen en kontinuerlig uppföljning av programmen genom att någon från stiftelsens kansli deltar vid programstyrelsernas möten minst en gång . görs en halvtidsutvärdering, vars resultat styr programmets fortsatta inriktning eller eventuella avslut. Denna utvärdering görs genom att programstyrelsen avger en rapport till beredningsgruppen, i vissa fall med hjälp av samma internationella granskare som vid utvärdering av programförslaget. Beslut tas i stiftelsens styrelse. Efter fjärde året ska programstyrelsen leverera en rapport till grund för en slutrapport, oavsett om programmet förlängs eller inte. Stiftelsen förväntar sig att resultatet av programverksamheten publiceras i erkända forskningsskrifter. Stiftelsens verksamhet revideras av revisor utsedd av RRV och en auktoriserad revisor från revisionsbolag. Därutöver har stiftelsens styrelse utsett två sakrevisorer, en tingsrättslagman och en f.d. universitetsrektor. Dessa genomför stickprovsundersökningar av stiftelsens arbete. Stiftelsen anger att man är underkastad lagen om offentlig upphandling (). Lagen tillämpas exempelvis vid upphandling av nya kapitalförvaltare. I enlighet med stiftelsens stadgar har Kungl. och rätt att granska stiftelsens verksamhet. Akademierna har vid ett samlat tillfälle genomfört en granskning av verksamheten . Stiftelsen har ett väl fungerande samarbete med framförallt forskningsråden vid beredningen av många ansökningar. Täta kontakter mellan stiftelsen och råden förekommer. Råden har också - mot ersättning - åtagit sig förvaltningen av stiftelsens s.k. riktade bidrag eftersom de söks via råden och är rådslika till sin karaktär. Även erfarenheterna från samarbetet med är goda. Med har stiftelsen en samarbetsgrupp som bl.a. ser över samarbetet mellan vissa av stiftelsens program och s.k. kompe-tenscenter. Av akademiernas utvärdering av verksamheten framgår att det finns en betydande överlappning mellan stiftelsens, forskningsrådens och verksamhet och ansvarsområden. Enligt de ursprungliga tankarna var dock gränslinjerna klarare. Stiftelsen skulle vara ett komplement och en förstärkning med en tydlig inriktning på större program och spetsforskning och med stor vikt lagd vid betydelsen för framtida konkurrenskraft. Forskningsråden bygger i högre grad sina beslut på inomvetenskapliga bedömningar och finansierar främst mindre program som helt kommit till på initiativ av enstaka forskare eller forskargrupper. Den kombinerade effekten av nedskärningarna av de statliga forskningsanslagen, tillväxten av stiftelsens kapital och sammansättningen av den nya styrelsen har emellertid förändrat den ursprungliga gränsdragningen och situationen för stiftelsen. Enligt stiftelsen är det viktigt med en ökad samverkan mellan forskningsfinansiärerna. Denna samverkan bör bedrivas på en hög nivå och institutionaliserat. Regeringen borde ta ett sådant initiativ. Som exempel på ett område där behov av ökat samarbete finns, nämner stiftelsen . Stiftelsen anger att regeringen i liten utsträckning kontaktat SSF i dessa frågor. Vidare anger stiftelsen att det vore rimligt att även SSF ingår i den samverkansnämnd som finns för att diskutera övergripande frågor och gränsdragningar gentemot andra forskningsaktörer. Inför nomineringen av den nya styrelsen tog departementet vissa kontakter med stiftelsen. Relationen till departementet fungerar väl. Informella kontakter förekommer på såväl politisk nivå som mellan stiftelsens tjänstemän och tjänstemän vid departementet. () bildades med ett stiftelsekapital på . Marknadsvärdet på stiftelsens kapital uppgick till ca . Stiftelsen fördelade ca . Stiftelsen verksamhet får medföra att stiftelsens förmögenhet förbrukas. ska bestå av minst sju och högst elva ledamöter, vilka utses för en bestämd tid. Regeringen utser och entledigar samtliga ledamöter samt bestämmer vem som ska vara ordförande. För tiden har stiftelsens styrelse bestått av 11 ledamöter. Arvodena fastställs av styrelsen och uppgår till 1,25 basbelopp för ordförande dvs. , för vice ordförande till 1,15 basbelopp vilket motsvarar samt 1 basbelopp, för övriga ledamöter. Stiftelsen har själv tagit initiativ till att informera styrelseledamöterna om deras ansvar. När styrelsen tillträdde inbjöds en stiftelseexpert att föreläsa om ansvarsfrågorna. Enligt stadgarna ansvarar styrelsen för att stiftelsens förmögenhet förvaltas på ett betryggande sätt så att riskerna begränsas och möjligheterna till god avkastning tillvaratas. I styrelsen finns ingen särskild kompetens angående ekonomisk förvaltning. En kommitté för förmögenhetsförvaltning (sex personer), som utses av , följer förvaltarnas arbete och föreslår styrelsen riktlinjer för kapitalförvaltningen. MISTRA har till uppgift att stödja forskning av strategisk betydelse för en god livsmiljö. Stiftelsen ska främja utvecklingen av starka forskningsmiljöer av högsta internationella klass med betydelse för framtida konkurrenskraft. Forskningen ska ha betydelse för lösandet av viktiga miljöproblem och för en miljöanpassad samhällsutveckling. Möjligheterna att uppnå industriella tillämpningar ska tas till vara. Med miljöstrategisk forskning avses att forskning ska ske utifrån ett långsiktigt perspektiv och vara inriktad på att lösa viktiga miljöproblem. Omvandlingen av samhället i hållbar riktning kräver förändringar även utanför miljöområdet. Ekonomi och sociala förhållanden är starkt berörda. Verksamhetens inriktning och omfattning Enligt stadgarna ska stiftelsens verksamhet byggas upp successivt på grundval av stiftelsens egna, självständiga bedömningar och särskilda karaktär. Forskningsinsatserna kan avse såväl ren grundforskning som tillämpad forskning samt områden däremellan. Koncentration av insatser ska bl.a. göras så att forskningscenter eller forskningsområden med internationell slagkraft kan etableras. Vidare ska satsningar göras på projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner. Samverkan i form av internationella och nationella nätverk understryks liksom samverkan mellan universitet och högskolor å ena sidan och näringslivet å den andra när forskning inom områden som är särskilt intressanta för näringslivet kommer i fråga. Den forskning MISTRA stöder ska vara organiserad dels i ett antal breda tvär- och mångvetenskapliga program som bl.a. inrymmer deltagande av näringsliv, myndigheter och andra intressenter, dels i projekt. Stiftelsen har totalt fått in ca 200 programidéer. Av dessa har ca 100 förkastats direkt på grund av bristande relevans eller kvalitet. Stiftelsen har valt att stödja 22 program. Totalt har MISTRA anslagit i bidrag till projekt. MISTRA-projekt är inriktade på områden och miljöproblem som inte redan finns med i de långsiktiga och oftast mångdisciplinära MISTRA-programmen. I projektform bearbetas nya miljöstrategiska idéer eller ämnesområden som kanske inte är mogna att föras framåt i programform. Projekten kan också vara inriktade på att ta fram ny metodik, nya modeller eller nya analysresultat som är väsentliga för andra projekt. Eftersom saknade möjligheter att ge stöd till forskning beslöt MISTRA också att göra vissa tillfälliga insatser för att mildra svårigheterna för den forskning, som tidigare fått statlig finansiering. Man beslöt bl.a. att avsätta för att ge möjlighet att avsluta pågående projekt. består av en verkställande direktör och fyra forskningshandläggare med kompetens inom områdena biologi, kemi, fysik, matematik och ekonomi. Kansliets huvudsakliga uppgift är att bereda förslag till forskningsprogram och att följa dessa samt att bereda de årliga revisionerna av programplaner. Kansliets resurser anses tillräckliga för att hantera de stora forskningsprogrammen. För projekthanteringen har stiftelsen behövt hyra in viss personal. Denna hantering upphör dock eftersom den sista breda ansökningsomgången genomfördes . Därtill hörande projektbidrag upphör i och med utgången av . Ansökningarna skrivs på engelska. Granskningen av ansökan görs i två steg. Ansökningsprocessen inleds med att en forskare eller forskargrupp inkommer med en kortfattad beskrivning av sitt programförslag, Initial Program Proposal. Efter beredning inom kansliet och föredragning inför ordföranden behandlas ansökan av styrelsen. Det finns tre typbeslut för en sådan ansökan: tillstyrkan, avslag eller förslag till samordning med andra sökande. När väl ett förslag till forskningsprogram, Program Proposal, föreligger görs detta till föremål för en omfattande vetenskaplig granskning och utvärdering via remissbehandling innan styrelsen fattar sitt avgörande beslut. Enskilda förslag till MISTRA-program utvärderas dels med avseende på vetenskaplig kvalitet av grupper av internationella experter, dels beträffande relevans och potentiell nytta genom remisser till tänkbara framtida användare av forskningsresultaten. I expertgrupperna har såväl ordförande som ledamöter utsetts genom kanslibeslut. Programmen har en egen styrelse som har till uppgift att styra verksamheten. Det operativa ansvaret åvilar en programchef som har till uppgift att kontinuerligt följa respektive program. MISTRA hade hjälp i vetenskapliga bedömningar av fyra till stiftelsen knutna kommittéer, vars viktigaste uppgift är att värdera och prioritera ansökningar om projektbidrag. Dessa fyra projektkommittéer täcker varsitt område, inom vilket MISTRA ger projektbidrag. MISTRA har bedömt att den vetenskapliga kvaliteten på ansökningarna om bidrag till forskningsprojekt i genomsnitt har varit god. Vad avser projektens relevans för MISTRA:s ändamål har stiftelsen bedömt ansökningarna som godtagbara. har fastställt särskilda regler för de fall då jäv ska anses föreligga. Jävsbestämmelserna omfattar såväl styrelsen som beredningsgrupper. Bestämmelserna följer i stort förvaltningslagen. Ett sätt att minska risken för jäv är att ha internationella utvärderingsgrupper. Av akademiernas granskning av MISTRA för angavs dock att tillämpningen av jävsreglerna varit oklart redovisad i protokollen. Stiftelsen ska tillse att den forskning som stiftelsen stödjer utvärderas regelbundet. Forskningen inom programmen följs kontinuerligt av . Varje program avger en årsrapport utformad för att i första hand informera framtida användare av resultat från programmet. Ekonomin i programmen redovisas till MISTRA dels kvartalsvis vid rekvisition av förskott, dels i en särskild ekonomisk rapport. Programmen ska omprövas inför starten av en andra etapp, vars finansiering kräver nytt beslut av MISTRA. MISTRA:s återrapporteringskrav för programstöd framgår av standardavtalet.