frsrdg · GN04RR10 · 2000-01-01 00:00:00 — Vidare uppger expeditionschefen att Försvarsdepartemenet kommer att göra en översyn av hur resultatet av Försvarshögskolans verksamhet kan redovisas på ett mer ändamålsenligt sätt. Försvarsmakten bifaller huvuddelen av revisorernas rapport. Försvarsmakten ser rapporten som ett gott stöd i den fortsatta utvecklingen av relationen mellan Försvarsmakten och Försvarshögskolan. Försvarsmakten konstaterar att problem med att utveckla Högkvarteret och intern samordning är en orsak till att det funnits brister i relationen mellan Försvarsmakten och Försvars-högskolan. vill Försvarsmakten erinra om att Försvarsmakten och Försvars-högskolan tillsatt en arbetsgrupp för att utveckla rutiner och relationer mellan myndigheterna. Försvarsmakten menar att revisorernas rapport inte beaktar arbetsgruppens rekommendationer. Försvarsmaktens inflytande över officersutbildningen Enligt Försvarsmaktens uppfattning är myndighetens inflytande över offi-cersutbildningen vid tillfredsställande. Försvarsmakten menar att Försvarshögskolans utbildning av officerare i allt väsentligt är utformad utifrån Försvarsmaktens behov. Försvarsmakten konstaterar dock att den skriftliga dialogen med Försvars-högskolan inte alltid omfattat de detaljer som samordningsavtalet anger. Försvarsmaktens stora beställningar har också inneburit svårigheter att skapa en meningsfull återrapportering. Enligt Försvarsmaktens bedömning kan den ofullständiga dokumentationen förklaras av resursbrist i Högkvarteret, stort förtroende i Försvarsmakten för Försvarshögskolans förmåga att utforma och genomföra utbildningar utifrån Försvarsmaktens behov, saknad av detaljanvisningar för hur samordningsavtalet mellan För-svarsmakten och Försvarshögskolan ska tillämpas. Efter det att revisorerna kom med sin rapport har Försvarsmakten och Försvars-högskolan fortsatt att utveckla rutinerna mellan myndigheterna. Försvars-makten bedömer att avgiftsfinansieringen framöver kommer att fylla sitt syfte. Försvarsmakten vill också framhålla att myndigheten styr officersutbild-ningen genom att bestämma utbildningsvolymer, fastställa utbildningsmål och genom att Försvarsmakten och Försvarshögskolan samman-träder i ett utbildningsråd. Försvarsmakten vill påpeka vikten av att undvika dubbla kompetenser vid Försvarsmakten och Försvarshögskolan för att myndigheternas verksamheter ska vara effektiva. När Försvarshögskolan upphandlar utbildning för För-svarsmaktens räkning innebär Försvarshögskolans beställarkompetens att Försvarsmakten får utbildning med hög kvalitet till rätt pris. Försvarsmakten delar dock revisorernas uppfattning att styrning och uppföljning av utbildning i ekonomiska termer bör utvecklas. Försvarsmak-ten avser därför att genomföra en översyn i syfte att säkerställa att Försvarsmakten betalar Försvarshögskolan först efter genomförda motprestationer, Försvarsmakten kan presentera krav och önskemål på den utbildning som Försvarsmakten beställer från Försvarshögskolan. Försvarsmakten uppger att de informella kontakterna mellan handläggare i Högkvarteret och Försvarshögskolan är nödvändiga för att processen ska fungera. Försvarsmakten bedömer att de informella kontakterna kommer att minska i takt med att myndigheternas hantering av skriftliga dokument utvecklas. Enligt Försvarsmakten utvärderar Försvarsmakten de utbildningar som För-svarshögskolan genomför. Detta gör Försvarsmakten genom särskild upp-följning och kursutvärderingar. I samband med årsredovisningen har För-svarsmakten bedömt att kvaliteten i Försvarshögskolans utbildning och forskning varit god. Försvarsmakten ställer sig emellertid positiv till att utveckla formerna för utvärdering av Försvarshögskolans verksamhet. Försvarsmakten föreslår att regeringen övervägar att ge Försvarsmakten, Försvarshögskolan och i uppdrag att utveckla metoder för bättre utvärdering. Växeltjänstgöring mellan Försvarsmakten och Försvarshögskolan Försvarsmakten bedömer att växeltjänstgöring mellan Försvarsmakten och Försvarshögskolan ökar myndigheternas förståelse för varandras verksam-heter. Därmed minskar också behovet av att myndigheterna ska samråda med varandra om officersutbildningens innehåll. Försvarsmakten bedömer att växeltjänstgöringen har stor betydelse för utbildningens kvalitet. Försvarsmaktens uppfattning är att växeltjänstgöringen inte torde påverka beställar- och utförarmodellen. Handläggarnas otydliga roller som beställare och utförare beror enligt Försvarsmakten i högre grad på vilken förståelse den handläggande personalen har för modellen. Genom att ge personalen utbildning och detaljerade anvisningar om beställar- och utförarmodellen kan rollerna som beställare och utförare bli tydligare. Försvarsmakten bedömer att rollerna kommer att bli tydligare efter hand som myndigheternas dokumentation och rutiner förbättras. Förslag om en handlingsplan för Försvarshögskolan Försvarsmakten biträder revisorernas förslag om att regeringen ska ge För-svarshögskolan i uppdrag att upprätta en handlingsplan för hur skolan i större utsträckning ska nå ut till fler beställare. Försvarsmakten anser dock att uppdraget bör innehålla handlingsregler så att Försvarshögskolan har till-räckligt med resurser och kompetens för att kunna möta Försvarsmaktens behov. Förslag om att Försvarsmakten utvecklar sin utvärdering Försvarsmakten biträder revisorernas förslag om att regeringen ska ge För-svarsmakten i uppdrag att utveckla metoder för att följa upp och utvärdera den utbildning och forskning som Försvarsmakten beställer från Försvars-högskolan. Försvarsmakten framhåller att det finns ett värde i att uppdraget utförs gemensamt av beställare och utförare. Försvarsmakten föreslår därför att regeringen ger uppdraget gemensamt till Försvarsmakten, Försvarshög-skolan och . Försvarsmakten ställer sig dock tveksam till att man ska motivera och bedöma effekterna av den utbildning och forskning som myndigheten köper från Försvarshögskolan. Försvarsmakten menar att moti-ven till och effekterna av officersutbildningen torde vara uppenbara. Vidare häv-dar Försvarsmakten att den forskning som man beställer från Försvarshögskolan är väl genomtänkt och uppdragsstyrd genom Försvars-maktens forsknings- och teknikplan. Avslutningsvis uppger Försvarsmakten att myndigheten till regeringen rapporterar resultatet av genomförd utbildning jämfört med de krav som Försvarsmakten ställt på Försvarshögskolan i sina beställningar. Enligt För-svarsmakten rapporterar man också vilken användning myndig-heten har haft av Försvarshögskolans utbildning och forskning. Om det inte finns synnerliga skäl avråder Försvarsmakten från att regeringen ska öka rapporteringskraven på Försvarsmakten. uppger att myndigheten kan dra lärdomar av revisor-ernas rapport eftersom verkets relation till Försvarsmakten liknar den som Försvarshögskolan har till Försvarsmakten. har inga övriga synpunkter på rapporten. har inget att anföra mot revisorernas slutsatser och förslag i rap-porten. vill dock informera att från så hjälper verket inte längre förbandscheferna med att ta ut officersaspiranter. Denna uppgift har Försvarsmaktens rekryteringscentrum övertagit. Försvarshögskolan ställer sig positiv till de överväganden och förslag som revisorerna har tagit fram i rapporten. Försvarshögskolan menar vidare att rapporten ger bra insikt i det arbete och de processer som pågår inom myn-digheterna för att anpassa sig till avgiftsfinansiering. Enligt Försvarshögskol-an utgör rapporten ett utmärkt dokument för alla berörda i det fortsatta arbe-tet med att utveckla tillämpningen av beställar- och utförarmodellen. Försvarshögskolans utbildningar är dyra Försvarshögskolan menar att det är svårt att jämföra kostnaderna mellan Försvarshögskolans och utbildningar. Försvarshögskolan uppger att de båda skolornas utbildningar skiljer sig mycket från varandra. Vid sidan om lärartäthet finns det enligt Försvarshögskolan fler orsaker till att Försvarshögskolans utbildningar är dyra. Försvarshögskolan nämner att bl.a. kundens krav, elevantal, förändringar i kursinnehåll m.m. också bidrar till höga kostnader. Försvarshögskolan är positiv till avgiftsfinansiering Försvarshögskolan kan enbart se positiva effekter av att huvuddelen av skol-ans verksamhet har blivit avgiftsfinansierad. Försvarshögskolan menar att skolans utbildning och forskning blivit efterfrågestyrd utifrån kundernas önskemål. Inom Försvarshögskolan har beställar- och utförarmodellen skapat större effektivitetstänkande och kostnadsmedvetenhet. Försvarshögskolan delar inte revisorernas uppfattning att det finns många faktorer som motverkar avgiftsfinansieringens positiva effekter. Försvarshögskol-an uppger att monopol inte är avgörande för att avgiftsfinansiering ska fun-gera. Försvarshögskolan menar att de positiva effekterna av avgiftsfinansie-ring överväger de negativa effekterna. Försvarshögskolan är dock tveksam till att man bör sträva efter avgifts-finansieringens alla grundkriterier. Om det fanns en strävan att utsätta För- svarshögskolan för full konkurrens skulle motsvarande verksamhet behöva upprättas på andra håll i samhället. Enligt Försvarshögskolan torde inte detta vara försvarbart. Försvarshögskolan anser att anslagsfinansiering av skolans verksamhet en-dast bör övervägas i vissa fall. Som exempel nämner skolan verksamhetsgre-nen Högre chefsutbildning för totalförsvaret samt arbetet med att utveckla skolans vetenskapliga grund. Andra fall där anslagsfinansiering skulle kunna övervägas är de fall där statsmakterna önskar mer styrning och långsiktighet i jämförelse med den styrning och långsiktighet som avgiftsfinansiering kan bidra till. Enligt Försvarshögskolan skulle anslagsfinansiering också kunna övervägas när statsmakterna temporärt önskar snabb utveckling eller förändring. Regeringens styrning av Försvarshögskolan När Försvarshögskolan blev avgiftsfinansierad förändrades regeringens förutsättningar att styra Försvarshögskolan. Beställar- och utförarmodellen medför enligt Försvarshögskolan att beställaren får stor påverkan på inne-hållet i utförarens verksamhet. Försvarshögskolan menar att den modell för styrning som traditionellt används genom mål- och resultatstyrning inte fungerar som tidigare då beställaren får en central roll. Enligt Försvarshögskolan har regeringens former för styrning av avgiftsfi-nansierade stödmyndigheter inte funnit sina former i alla delar. Som exempel nämner Försvarshögskolan att effektivitetsredovisningen till regeringen bör genomföras av skolans beställare. Försvarshögskolan menar att beställarna har bättre förutsättningar än Försvarshögskolan att bedöma effekterna av skolans verksamhet. Försvarshögskolan menar att revisorernas rapport inte ger en riktig bild av hur antagningen av elever till Försvarshögskolan formellt går till. Försvarshögskolan förklarar att antagningsförfarandet inleds med att För-svarshögskolan granskar vilka som är behöriga att antas till respektive ut-bildning. Samtliga behöriga antas av Försvarshögskolan till utbildning. De som vill gå en utbildning vid måste betala kursavgift. Försvarsmakten beslutar vilka sökande som Försvarsmakten ska ge finansi-ella möjligheter att genomföra den sökta utbildningen. Försvarshögskolan delar inte till fullo revisorernas uppfattning om att doku-mentationen mellan Försvarsmakten och Försvarshögskolan är ofullständig. I den dokumentation som de båda myndigheterna upprättar mellan varandra finns det hänvisningar till andra dokument. Försvarshögskolan menar att dessa dokument innehåller de uppgifter som revisorerna efterfrågar. För-svarshögskolan konstaterar att både Försvarsmakten och skolan har tillgång till dessa dokument och är väl insatta i dokumentens innehåll. svarshögskolan är det därför inte nödvändigt för Försvarsmakten och För-svarshögskolan att ordagrant återge allt innehåll i de dokument som upprättas mellan de båda myndigheterna vid upphandling m.m. Försvarshögskolans inflytande över utbildningens innehåll Försvarshögskolan har invändningar mot att revisorerna i rapporten skriver "Försvarshögskolan kan då meddela Försvarsmakten att skolan inte kan genomföra utbildningen eftersom besparingen medför att utbildningens kvalitet blir för låg". Försvarshögskolan finner uttalandet märkligt eftersom en högskola måste ha stort inflytande över undervisningens innehåll. När det gäller Försvarshögskolans kunskapsövertag gentemot Försvars-makten konstaterar att skolan har bättre förutsättningar än Försvarsmakten att anslå tid och resurser som är nödvändiga för att skapa den kontinuitet som är nödvändig för avgiftsfinansiering. Försvarshögskolan har också invändningar mot att revisorerna i rapporten skriver "Snarare har Försvarshögskolan kunnat anpassa sina resurser och officersutbildningen efter egna bedömningar av Försvarsmaktens utbild-ningsbehov". Försvarshögskolan menar att Försvarsmaktens beställningar finns formellt dokumenterade. Av Försvarsmaktens beställningar framgår hur många elever som ska utbildas i respektive utbildning. Enligt Försvarshögskolan har utbildningarnas mål och innehåll tagits fram av Försvarsmakten och Försvarshögskolan utifrån inriktning och krav. Vidare invänder Försvarshögskolan mot att det av revisorernas rapport framgår att ansvariga för () anser att Försvarshögskolan har bättre förutsättningar än ÖCB att uppfatta vilket behov det finns av högre totalförsvarsutbildning ute i landet. I sitt remissvar framhåller Försvarshögskolan att ansvariga för IHT inte har uttalat att Försvarshögskolan har bättre förutsättningar än ÖCB att uppfatta myndigheternas utbildningsbehov. Försvarshögskolan tycker att revisorerna i granskningen borde ha ägnat större utrymme åt att Försvarshögskolan arbetar för att bli ett akademiskt lärosäte. Rollerna som beställare och utförare Med samordningsavtalen anser Försvarshögskolan att Försvarsmakten, Över-styrelsen för civil beredskap och Försvarshögskolan har tydliga roller som beställare respektive utförare. har Försvarshögskolan i samråd med Försvarsmakten och Överstyrelsen utvecklat myndigheternas hantering och de dokument som används när myndigheterna tillämpar beställar- och utförarmodellen. Resultatet av detta arbete kommer enligt Försvarshögskolan att införas successivt och tillämpas fullt ut för de beställningar som avser . Vidare anser Försvarshögskolan att det råder affärsmässighet mellan skol-an och dess kunder. Enligt Försvarshögskolan kan affärsmässigheten bli bättre efterhand som skolans kompetens och erfarenhet ökar. Ingen sätter press på Försvarshögskolan Försvarshögskolan konstaterar att det inte finns någon dokumentation som styrker att införandet av avgiftsfinansiering medfört ökad press på myndig-heten. Inom Försvarshögskolan har man dock upplevt att avgiftsfinansieringen medfört ökad press på skolan. mot det civila samhället Försvarshögskolan instämmer med revisorerna att Försvarshögskolan bör ge det civila försvarets behov större utrymme i sin utbildning och forskning. Försvarshögskolan ser mycket positivt på en bredare kundgrupp för skolans kompetenser och utbildningar. Försvarshögskolan vill dock framhålla att skolans utveckling mot det civila samhället går "explosionsartat" i positiv riktning. Enligt Försvarshög-skolan tyder allt på att denna utveckling kommer att fortsätta samt att skolans internationella utbildningar kommer att öka i antal. Försvarshögskolan ser i stort positivt på de förslag som revisorerna lämnar i rapporten. Enligt Försvarshögskolan bör beställar- och utförarmodellen utvecklas och förtydligas. Försvarshögskolan ställer sig dock tveksam till revisorernas förslag om att skolan ska ha en styrelse med fullt ansvar. Försvarshögskolan anser att skolan ska ha samma styrelseform som de civila högskolorna, dvs. en styrelse med begränsat ansvar. Försvarshögskolan är också tveksam till revisorernas förslag om att re-geringen bör ge i uppdrag att bedriva tillsyn över Försvars-högskolans utbildningar. Försvarshögskolan menar att det är mindre lämpligt att redan nu ska börja bedriva tillsyn av Försvarshögskolan. Enligt Försvarshögskolan kommer frågan om tillsyn att behandlas i samband med att Försvarshögskolan lämnar in en ansökan till om examensrätt. () anser att revisorernas rapport är av väsentlig betydelse för myndighetens arbete med att utveckla samarbetet med Försvarshögskolan. ÖCB framhåller att det gått sedan ÖCB fick i uppdrag från rege-ringen att upphandla utbildningar från Försvarshögskolan () fram till dess att revisorerna genomförde sin granskning (). nya relationen mellan ÖCB och Försvarshögskolan är därför fortfarande i ett utvecklingsskede. Vad gäller beställarrollen generellt har ÖCB stor erfarenhet av upphandling av olika typer av utbildningar. Genom att ÖCB anlitar ex-terna utbildningsanordnare för de utbildningar som ÖCB bedriver har ÖCB utvecklat ett kontaktnät hos universitet, högskolor m.fl. ÖCB uppger att samarbetet med Försvarshögskolan fungerar bra. De båda myndigheterna arbetar kontinuerligt med att utveckla sina roller som bestäl-lare respektive utförare. Ett konkret exempel på det utvecklingsarbete som bedrivs är "" med representanter från Försvarsmakten, Försvarshög-skolan och ÖCB. Syftet med gruppens arbete är att förbättra myndigheternas rutiner för offerter, beställningar och uppföljning. Gruppens arbete är avslutat. Enligt ÖCB ska arbetsgruppens rekommendationer börja tillämpas för att vara i full drift . Enligt regleringsbrevet för ska ÖCB redovisa grunderna för den forskning som ÖCB beställt för det civila försvaret. ÖCB menar att regeringens redovisningskrav utgår från regeringens önskan att kunna värdera på vilket sätt ÖCB har tillgodosett det långsiktiga kunskapsbehovet inom det civila försvaret. ÖCB kan mot denna bakgrund inte tillgodose revisorernas förslag om att ÖCB ska redovisa motiven till att myndigheten köper viss forskning från Försvarshögskolan. Enligt ÖCB är det inte rätt att ÖCB ska motivera varför myndigheten köper viss forskning från Försvarshögskolan eller från någon annan producent. ÖCB framhåller att myndigheten ska leva upp till målen för forskningsverksamheten. Motiven till varför forskningen beställs hos den ena eller andra producenten är enligt ÖCB inte relevant för hur må-len uppfylls. ÖCB ser heller inga skäl till att myndigheten ska redovisa vilken använd-ning ÖCB har av Försvarshögskolans forskning. Enligt ÖCB täcks detta in på ett bättre sätt av de återrapporteringskrav som redan finns i regleringsbre-vet. Inskränkningar påverkar ÖCB:s beställarroll I rapporten pekar revisorerna på en rad faktorer som begränsar beställar- och utförarmodellens funktion. Enligt ÖCB påverkas därmed dess förutsätt-ningar att bedriva en aktiv beställarroll jämfört med vad som är fallet när det gäller ÖCB:s relationer till andra utbildningsanordnare. ÖCB ser det som en viktig uppgift att utveckla sin beställarroll. ÖCB me-nar att det är viktigt för myndigheten att finna former för att säkerställa att myndigheten får rätt produkt till rätt kostnad. Beställarrollen innebär också att myndigheten är delaktig i styrning, uppföljning och utvärdering. ÖCB anser att regelbunden utvärdering är avgörande i myndighetens arbete med att kvalitetssäkra och följa upp utbildningar. () har inget att anföra mot revisorernas slutsatser och förslag i rapporten. Flygtekniska försöksanstalten (FFA) delar revisorernas slutsatser och förslag i rapporten. FFA ser dock svårigheter med att få avgiftsfinansieringen att fungera effektivt eftersom Försvarshögskolan har till huvuduppgift att vida-reutbilda officerare. I ett yttrande till Försvarsmakten över hur beställning av forskning bör gå till (s.k. Fo-T-processen) har FFA betonat vikten av att beställaren har rätt kompetens. Dialogerna i de olika Fo-T-grupperna är ett led i att säkerställa att beställaren får vad han vill ha. Enligt FFA bör dialogerna utvecklas framför allt när det gäller att redovisa resultatet av forskningen. Enligt FFA måste regeringens mål- och resultatstyrning i regleringsbrevet av forskningen utvecklas till ett fungerande instrument. Om regeringens mål- och resultatstyrning av forskningen inte utvecklas så att det fungerar bör statsmakterna enligt FFA överväga att styra forskningen med andra former. Utifrån förutsättningen att Försvarshögskolan även fortsättningsvis ska vara avgiftsfinansierad ställer sig () generellt positivt till revisorernas förslag. ESV är positivt till revisorernas förslag om ökade krav på beställarna och vikten av att beställarna har kompetens att upphandla utbildning. ESV betonar också att regeringen i sin styrning och uppföljning utgår från de olika roller som myndigheterna har som beställare och utförare. ESV anser dock att revisorerna inte förklarat granskningens syfte. Enligt ESV tycks revisorernas rapport utgå från en förutsättningslös prövning av modellen. Revisorernas överväganden och förslag begränsas emellertid till att diskutera och föreslå vissa förbättringar av den tillämpade modellen. I rapporten finns det enligt ESV inte någon redogörelse för vilka positiva effekter den införda modellen bedöms ha gett. Revisorerna nämner däremot flera faktorer som generellt kan motverka de positiva effekterna av bestäl-lar- och utförarmodellen. ESV anser att beställar- och utförarmodellen i princip är bra om förutsätt-ningarna är goda. I revisorernas rapport saknar ESV överväganden som ligger till grund för att revisorerna argumenterar för beställar- och utförar-modellen. Enligt ESV kan revisorernas förslag endast på vissa punkter ge förutsättningar för att avgiftsfinansieringen ska fungera tillfredsställande. ESV efterlyser en analys av om revisorernas förslag kommer att få avgiftsfinansie-ringen att fungera. ESV önskar också en analys där avgiftsfinansieringen ställs mot alternativa styr- och finansieringsformer. ESV menar att jämförelser med styrningen av universitet och högskolor inom område samt bör vara relevanta i detta sammanhang. Utifrån förutsättningen att Försvarshögskolan även fortsättningsvis ska vara avgiftsfinansierad ställer sig () generellt positivt till revisorernas förslag. ESV är positivt till revisorernas förslag om ökade krav på beställarna och vikten av att beställarna har kompetens att upphandla utbildning. ESV beto-nar också att regeringen i sin styrning och uppföljning bör utgå från myndig-heternas olika roller som beställare och utförare. ESV är positivt till revisorernas förslag om att Försvarshögskolan ska söka sig till fler intressenter. ESV menar att ett brett och väl använt kontaktnät av olika intressenter torde ge positiva effekter på Försvarshögskolans verksam-het. Enligt ESV kommer dock även fortsättningsvis Försvarsmaktens bero-ende av Försvarshögskolan att vara stort. ESV menar att Försvarsmaktens situation kan försämras om Försvarshögskolans expansion genomförs på bekostnad av skolans grundläggande myndighetsuppgift. Enligt ESV bör denna aspekt beaktas. instämmer i de flesta förslag som revisorerna lämnar i rap-porten. Försvarshögskolan avser att söka examensrätt för vissa av sina utbild-ningar. Mot denna bakgrund anser att Försvarshögskolan, så långt det är möjligt, bör ha liknande organisatorisk ställning som de civila högskolorna. En förutsättning för Försvarshögskolans fortsatta akademisering är enligt att Försvarshögskolan är en fristående myndighet. och högskolor är egna myndigheter som oftast är underställda . De får därmed sina utbildningsuppdrag och an-slag från . menar att Försvarshögskolans närmande till det övriga högskolesystemet skulle underlättas om Försvarshögskolan hade en likartad ställning i förhållande till Försvarsdepartementet. Försvarshögskolan skulle enligt ha större möjligheter att erbjuda utbildning på lik-nande villkor som de civila högskolorna om skolan finansieras med anslag direkt från departementet. Enligt kan Försvarshögskolans utbildningar som är be-ställda av Försvarsmakten eller ÖCB betraktas som uppdragsutbildning. menar att en ovanligt stor del av Försvarshögskolans utbildning är uppdragsutbildning.