frsrdg · GN04RR3 · 2000-01-01 00:00:00 — att ett större antal åtgärder remitteras till sektorsmyndigheterna för yttrande. När det gäller sektorsmyndigheternas roll konstaterar revisorerna vidare att AMS och AMV:s lokala och regionala organisation endast har spelat en liten roll i beredningsarbetet. För att öka kvaliteten på bedömningarna av de lokala investeringsprogrammens sysselsättningseffekter föreslår revisorer att AMS inkluderas bland de myndigheter som har till uppgift att stödja kommuner och länsstyrelser i deras arbete med de lokala investeringsprogrammen, att AMS i större utsträckning konsulteras av under beredningsarbetet och att och regionala organisation mer aktivt involveras i det lokala arbetet med upprättande av ansökningar om stöd och vid genomförandet av lokala investeringsprogram. Länsstyrelsernas roll är, enligt vad som framkommit ovan, mycket vagt preciserad i förordningen. Detta har sannolikt bidragit till att många länsstyrelser har haft svårt att finna sin roll i fördelningsprocessen. att regeringen i förordningen (1998:23) om statliga bidrag som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället förtydligar syftet med samrådet mellan kommunerna och . När det gäller kontakter med kommunerna anser revisorerna att departementet måste göra större ansträngningar för att förklara de bedömningar som legat till grund för regeringens ställningstagande. revisorer anser att detta problem är av betydande omfattning och föreslår därför att regeringen snabbutreder hur problemet med otillräcklig information om bedömningar och avslagsmotiv påverkar effektiviteten i sammanställning och beredning av ansökningar om stöd till lokala investerings program samt att regeringen vidtar åtgärder för att eliminera dessa problem. Av fördelningsresultatet framgår att det finns vissa hinder för kommungemensamma initiativ. revisorer anser att kommungemensamma satsningar skall uppmuntras och föreslår därför att regeringen överväger en sådan tillämpning av förordningen (1998:23) om statliga bidrag som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället så att hindren för kommungemensamma initiativ elimineras. Granskningen av hur kommunerna redovisar de lokala investeringsprogrammens miljöeffekter visar på bristande enhetlighet när det gäller vilka miljöeffekter som anges för liknande åtgärder. Dessutom använder kommunerna varierande beräkningsunderlag, vilket ytterligare försvårar jämförelser av olika åtgärder. Bedömningen av de redovisade åtgärderna skulle även vara betjänta av kostnadseffektivitetsberäkningar. Sådana är emellertid svåra att göra utifrån databasmaterial. Mot bakgrund av detta föreslår revisorer att sammanställer ett informationsmaterial där det framgår vilka miljöeffekter som kan förväntas av olika åtgärdstyper och som därför bör beaktas samt vilka beräkningsunderlag (exempelvis när det gäller emissionsfaktorer) som lämpligen bör användas och att bearbetar tillgängligt databasmaterial så att effektbaserade kostnadseffektivitetsberäkningar möjliggörs. revisorer har vidare analyserat de lokala investeringsprogrammens bidrag till uppfyllande av nationella miljömål. Då bidraget kan betraktas som litet menar revisorer att nivån på de svenska nationella miljömålen bör övervägas. att i sitt fortsatta arbete beaktar de i rapporten redovisade siffrorna om de lokala investeringsprogrammens förväntade bidrag till uppfyllande av nationella miljömål. Revisorernas synpunkter på framtida användning av otraditionella stödfördelningsmodeller De iakttagelser som framkommit i granskningen och erfarenheterna från inblandade aktörer bör tas till vara. revisorer menar att framtida satsningar på statliga investeringsbidrag av betydande omfattning skall föregås av noggranna överväganden om fördelningsmodellernas för- och nackdelar. Dessa överväganden bör redovisas för . Därutöver menar revisorerna att nya fördelningsmodeller bör prövas i mindre omfattning till dess nödvändiga erfarenheter om deras för- och nackdelar har vunnits. Till detta vill revisorerna foga ytterligare några synpunkter av generell karaktär. I de fall den traditionella statliga förvaltningsstrukturen överges till förmån för det som kan betecknas som en tillfällig organisationslösning, bör samtliga berörda statliga myndigheter på central och regional nivå vara informerade om de huvudsakliga konsekvenserna för sitt arbete. Revisorerna finner vidare att ett av de mer betydande problemen som uppkommer när regeringen svarar för beslutsfattandet om fördelning av statliga stöd är att de sökandes möjligheter till återkoppling är begränsade. Regeringen brukar inte motivera sina beslut om avslag, och i de fall svarar för beredningen, anser man sig inte ha rätt att tolka regeringens ställningstaganden. I de fall den reglerande förordningen lämnar stort handlingsutrymme för regeringens bedömningar, förstärks återkopplingsproblemet ytterligare. Det är revisorers uppfattning att detta problem inte får förbises. Avslutningsvis kan även nämnas att revisorer kommer att genomföra en förstudie av hanteringen av anslag som står till regeringens förfogande. Denna förstudie kommer ytterligare att belysa konsekvenserna av att regeringen och ägnar sig åt förvaltningsliknande verksamhet samt hur detta förhåller sig till den svenska förvaltningsmodellen. , , organisationsdirektör, , , , miljöchef, , , , f.d. vice ordförande i kommunstyrelsen (m), Sala kommun, , , planeringsdirektör, kommun, Bigsten, , planeringschef, , , Per, miljöansvarig, Hyresbostäder, , Fladvad, , chef för plan- och miljösektionen, , , , enhetschef, , Gavatin, , enhetschef, , Halapi, , biträdande enhetschef, , Hedkvist, , enhetschef, statsledningskontoret, , , , kommunalråd, kommun, , , byggnadschef, , , , , avdelningsdirektör, , , , miljöcontroller vid miljöenheten, , och , , kontaktperson för lokala investeringsprogram, Läns- styrelsen i , , , kommunalråd, , , , enhetschef, , och , , departementsråd vid , chef för enheten för stöd till ekologisk omställning och utveckling, , , och , , avdelningsdirektör, , , , handläggare, kommuner och energiinvesteringar, , , , enhetschef, , , , avdelningschef vid kulturmiljöavdelningen, , , , handläggare vid avdelningen marknad och bana, , , , miljösamordnare, , Schaerling, , kontaktperson för lokala investeringsprogram, Läns- styrelsen i , Strömqvist, , avdelningsdirektör, , Uebel, , miljösamordnare, , Wenster, , geolog, , , , utvecklare, Sala kommun, , , projektsamordnare för det lokala investeringsprogrammet, Sala kommun, Aspman, , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, Åre kommun, Bjärnborg, , kontaktperson för lokala investeringsprogram, i , , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, , , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, kommun, , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, kommun, Frangeur, , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, kommun, Gavatin, , enhetschef, , , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, Hjo kommun, , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, , , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, , , , länsbostadsdirektör, kontaktperson för lokala investerings- program, , , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, kommun, , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, kommun, Musslinder, , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, kommun, , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, kommun, , , kontaktperson för åtgärden "från bord till jord", renhållningsverk, , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, kommun, Värmby, , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, , , , kontaktperson för det lokala investeringsprogrammet, Sala kommun, seminarium med sektorsmyndigheternas kontaktpersoner för lokala investeringsprogram, samt seminarium med länsstyrelsernas kontaktpersoner för lokala investeringsprogram, samt seminarium med kontaktpersonerna från sektorsmyndigheter, länsstyrelser och de kommuner som beviljats stöd, Offentligt material och litteratur , 1998/99:URD1, Statens stöd till lokala investeringspro-- gram för en ekologiskt hållbar utveckling betänkande 1997/98:BoU1 betänkande 1997/98:BoU5y betänkande 1998/99:BoU1 Delegationen för en ekologiskt hållbar utveckling, 1997, Lokala investe- ringsprogram - kommunerna som motor i den ekologiska omställningen av samhället betänkande 1994/95:FiU1 betänkande 1995/96:FiU15 IVL (för Vatten och Luftvårdsforskning), 1999, Analys av de av kommunerna skattade miljöeffekterna av det statliga stödet till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling, LIP-projekt beviljade 1998 betänkande 1994/95:JoU14 betänkande, 1996/97:KU25 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande, 1998/99:MJU6 , 1998, Att ansöka om stöd till lokala investeringspro- , förordnande nr 1, , brev till kommuner och kommunalförbund som lämnat intresseanmälan om stöd för lokala investeringsprogram, , Gröna jobb - Miljö-, närings- och arbetsmarknadspoli- tik i samverkan (Ds 1998:13) , brev till kontaktpersonerna för lokala investeringspro- gram i kommunerna, kommunalförbund samt på länsstyrelserna, , brev till länsstyrelserna, , brev till sektorsmyndigheterna, , brev till kommuner och kommunalförbund, , brev till kommuner, länsstyrelser, berörda sektorsmyn- digheter, och Kommunförbunden, 1999-04- 22 , 1997, Remissammanställning; Kommunerna som motor i den ekologiska omställningen av samhället (M97/2410/9) , 1997, Utvärdering av investeringsbidrag till gröna jobb (Delegationen för ekologiskt omställning, rapport 4744) Regeringens proposition 1985/86:1 Regeringens proposition 1994/95:24 Regeringens proposition 1994/95:100 Regeringens proposition 1995/96:222 Regeringens proposition 1996/97:150, bilaga 5 Regeringens proposition 1997/98:1, utgiftsområde 18 Regeringens proposition 1997/98:145 Regeringens proposition 1997/98:150 Regeringens proposition 1998/99:1, utgiftsområde 18 Regeringens proposition 1998/99:100 , 1998, 42 kommuner - så här används statsbidraget till lokala investeringsprogram skrivelse 1994/95:145 skrivelse 1994/95:257 skrivelse 1995/96:307 skrivelse 1997/98:81 skrivelse 1998/99:63 skrivelse 1998/99:183 , 1999, - en utvärdering av informationsinsater Statskontoret, 1998:20, som modell och metod Kommun Län Stöd (mkr) Tot.inv (mkr) Miljöinv. (mkr) Jobb Arb.lösh. (%) Stöd/jobb (tkr) Inv.ant. Stödandel Stöd/miljöinv. Stöd/capita . 58,38 378,2 156,99 300 8,49 194,593 34 824 1676,37 7,43 27 24,75 27 6,21 275,000 70 778 104,91 . 2,80 3,4 3,40 4 8,84 700,500 5 133 545,88 13,46 47,309 47,31 49,5 5,91 271,899 17 391 773,91 28,74 70,19 70,19 105 5,76 273,686 12 975 2214,80 20,93 83,33 83,33 49 6,05 427,122 39 112 535,10 . 5,60 6,8 6,80 7,5 4,47 747,200 7 269 770,95 . 101,69 424,641 362,94 480 8,43 211,848 456 611 222,70 län 1,05 7 7,00 8 5,26 131,250 16 232 64,69 11,38 34,9 32,65 38 5,95 299,342 66 702 170,53 63,84 278,3 260,30 400 6,09 159,600 16 450 3880,85 län 9,06 29,776 28,33 30 8,74 301,967 115 418 78,49 Hjo . 14,82 87,25 70,75 60 6,87 247,000 9 009 1645,02 7,43 27 24,75 27 4,47 275,000 80 103 92,69 Västernorrl. 39,95 111,4 111,40 80 8,58 499,375 26 790 1491,23 län 53,33 177,73 176,03 240 7,66 222,188 59 101 902,27 37,52 303,6 128,70 330 7,19 113,694 79 559 471,59 län 92,90 387,89 320,42 450 6,07 206,449 73 794 1258,94 Kumla län 6,98 46,5 46,50 50 4,93 139,500 18 900 369,05 . 12,73 42,825 42,83 38 3,9 334,868 36 560 348,06 län 11,04 28,1 28,10 33 5,09 334,545 23 975 460,48 län 30,18 178,59 178,59 70 7,59 431,129 24 197 1247,22 56,69 226,18 225,11 41 3,92 1382,634 27 467 2063,86 län 126,26 458,485 420,89 510 6,16 247,573 97 638 1293,16 län 146,70 610,901 302,70 600 10,38 244,500 251 408 583,51 . 65,58 231,248 224,20 164 5,17 399,878 33 283 1970,38 . 20,10 75,12 67,57 43 5,84 467,326 10 737 1871,57 län 61,00 61 61,00 55 6,71 1109,091 13 451 4534,98 260,00 635,078 635,08 400 8,57 650,000 123 049 2112,98 1,24 4,5 4,13 4 3,46 309,500 23 140 53,50 Sala 29,97 102,42 102,42 136 7,42 220,331 21 907 1367,83 1,24 4,5 4,13 4 4,11 309,500 13 047 94,89 . 19,85 113,482 73,98 41 6,09 484,049 18 592 17% 1067,45 635,10 6321,55 2 508,20 2500 6,16 254,040 727 339 10% 873,18 Västernorrl. 29,09 196,7 94,72 226 8,14 128,717 94 328 308,39 28,40 42,6 42,60 19,5 6,09 1456,410 82 986 342,23 län 7,27 37,439 37,16 33 5,86 220,152 12 514 580,55 . 36,86 184,823 159,67 75 8,23 491,480 52 406 703,37 . 1,00 3,3 3,30 1 9,87 1000,000 10 081 99,20 . 10,60 42,6 42,60 11 6,88 963,636 36 291 292,08 97,11 358 358,00 280 5,75 346,825 73 436 1322,39 län 54,21 344,28 196,75 300 7,34 180,710 121 755 445,26 SUMMA 2 319 12457,737 8320 6,54047619 420,574 74 660 1060,82 Kommun Län Befolkn. (%) Tot.inv. (mkr) Miljöinv. (mkr) Stöd (mkr) Jobb stöd/jobb Stöd/tot.inv Stöd/ Stöd/capita Ale . 25 338 4,55,15 55,15 11,85 46 257608,7 467,68 19 387 3,99,10 99,10 25,56 36 709861,1 1318,15 29 415 4,71,38 71,38 19,96 60,5 329966,9 678,67 . 96 214 4,205,25 205,25 75,98 175 434188,6 789,73 5 559 3,0,42 0,42 0,16 0,5 318000,0 28,60 . 5 133 7,10,71 10,71 2,61 20,2 129207,9 508,47 28 500 3,56,12 52,87 17,62 65,5 268954,2 618,12 . 31 789 4,89,90 88,97 16,02 106,2 150875,7 504,04 22 349 3,0,52 0,52 0,20 0,6 341166,7 9,16 57 791 4,160,29 122,09 36,72 105,3 348755,9 635,46 . 13 500 3,248,45 235,51 70,75 177,7 398126,1 5240,52 9 556 2,3,02 3,02 0,98 5,1 191176,5 102,03 14 828 6,259,59 258,19 71,26 456,1 156242,1 4805,91 66 702 3,4,50 3,50 1,40 7,2 194444,4 20,99 13 728 3,79,71 78,01 23,30 44,9 519008,9 1697,52 6 412 6,8,38 8,38 2,59 4,5 574666,7 403,31 115 510 4,200,33 157,63 52,65 94,2 558917,2 455,80 73 794 3,205,44 160,34 40,55 114,2 355061,3 549,48 37 347 6,126,30 120,30 55,53 74,8 742379,7 1486,87 132 089 3,215,93 189,16 48,87 166,6 293337,3 369,98 . 24 261 4,218,32 216,87 39,66 87,7 452257,7 1634,85 10 206 4,5,80 5,80 2,90 4 725000,0 284,15 25 757 3,129,17 120,70 31,04 181 171511,0 1205,25 42 687 3,1,48 1,48 0,56 1,8 309166,7 13,04 123 049 5,2,51 2,51 0,93 3,1 300322,6 7,57 51 266 3,214,00 212,79 78,95 158 499664,6 1539,95 20 334 3,99,14 51,36 13,86 59,9 231318,9 681,42 40 553 6,46,02 46,02 15,50 69 224637,7 382,22 19 844 4,33,76 33,76 15,03 38,9 386246,8 757,16 74 122 4,105,25 104,05 33,63 48,6 691872,4 453,64 . 49 437 3,115,13 92,13 29,63 83 357012,0 599,39 12 346 7,44,60 44,47 12,70 50 253960,0 1028,51 55 175 3,193,57 184,71 53,92 112 481410,7 977,22 . 10 891 4,114,07 80,71 30,70 103,3 297202,3 2818,93 Västernorrl. 94 328 5,785,62 785,62 236,02 240 983416,7 2502,12 . 12 152 3,47,63 42,18 19,71 56,6 348162,5 1621,63 7 639 3,13,28 13,28 3,27 18 181611,1 427,94 . 52 406 5,64,25 64,25 19,73 36,5 540411,0 376,39 10 023 2,56,90 54,40 16,83 31,4 535828,0 1678,64 . 10 081 5,2,10 2,10 1,37 10 136500,0 135,40 . 49 001 4,86,73 74,35 29,20 58 503465,5 595,93 103 151 3,56,35 52,28 19,53 16 1220875,0 189,37 . 36 291 4,122,14 116,34 35,19 76 463052,6 969,72 38 885 5,163,77 158,96 94,96 157,45 603080,3 2441,94 Åre 10 206 4,10,27 10,27 3,50 10,86 321933,7 342,56 15 708 2,66,23 66,23 19,37 45 430333,3 1232,81 5 962 9,3,99 3,99 0,57 5 114000,0 95,61 SUMMA 3 423,30 3 117,87 933,56 2761,4 29,32,Tabell 1 Sammanfattande presentation av betygssättning av beviljade ansökningar disposition Relevans Helhets-syn Brister Fel och missuppfatt-ningar Kvalitet som besluts- underlag 4 5 4 4 5 4 5 5 4 5 5 4 5 5 5 3 5 3 4 5 4 4 5 4 5 5 5 3 5 3 5 5 5 4 5 4 3 5 5 3 5 3 5 5 4 3 5 3 3 5 4 3 3 3 5 5 5 4 5 5 4 5 5 5 4 4 4 5 4 4 5 4 5 5 5 4 5 5 5 3 4 4 3 3 Källa: IVL, 1999, Analys av de av kommunerna skattade miljöeffekterna av det statliga stödet till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling, LIP-projekt beviljade 1998 Tabell 2 Sammanfattande presentation av betygssättning av avslagna ansökningar disposition Relevans Helhets-syn Brister Fel och missuppfatt-ningar Kvalitet som besluts- underlag 5 3 5 3 5 3 5 3 4 3 2 2 5 5 5 2 5 2 5 5 4 5 3 4 5 5 5 5 4 4 5 5 3 2 5 2 5 3 5 2 5 2 5 4 4 2 5 3 4 4 5 2 5 2 5 4 4 2 5 2 5 5 5 1 5 1 5 4 5 3 4 3 4 4 5 3 5 3 5 5 5 3 5 3 5 1 5 1 5 1 Källa: IVL, 1999, Analys av de av kommunerna skattade miljöeffekterna av det statliga stödet till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling, LIP-projekt beviljade 1998 Miljöeffekt Enhet Energibesparing MWh/år Energiomställning el till förnybar energi MWh/år Energiomställning olja till förnybar energi MWh/år Övrig energiomställning MWh/år Minskad användning CFC kg Minskad mängd avfall till deponi ton/år Minskade luftutsläpp flyktiga organiska föreningar kg/år Minskade luftutsläpp koldioxid kg/år Minskat luftutsläpp svaveldioxider kg/år Minskade luftutsläpp kväveoxider kg/år Minskade vattenutsläpp fosfor till kg/år Minskade vattenutsläpp fosfor till annat kg/år Minskade vattenutsläpp kväve till kg/år Minskade vattenutsläpp kväve till annat kg/år Minskat antal fordonskilometer km Källa: IVL, 1999, Analys av de av kommunerna skattade miljöeffekterna av det statliga stödet till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling, LIP-projekt beviljade 1998 Sammanfattning av analys av databas gällande stöd till lokala investeringsprogram (LIP) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Enhet Antal projekt : Minskning av belastning/ ("Miljöeffekt") Nuvarande belastning Belastnings-mål Minskning av nuvarande belast-ning i förhållande till belastningsmål Minskning av nuvarande belastning i förhållande till belastnings-mål(%) LIP-projektens andel av minskning i för-håll-ande till belastningsmål (%) 1 LIP-projektens andel av minskning i förhållande till nuvarande belastning (%) 2 1 Energibesparing (MWh/år x103) 88 912 130 000 0.70 2 Energiomställning el till förnybar energi (MWh/år x 103) 33 65 28 000 0.23 3 Energiomställning olja till förnybar energi (MWh/år x 103) 22 168 30 000 0.56 4 Övrig energiomställning (MWh/år x 103) 27 182 5 Minskad användning av CFC (kg x 103) 2 6 6 Minskad mängd avfall till deponi (ton år-1) 40 174 296 10 000 000 5 000 000 5 000 000 50 3.5 1.7 7 Minskade utsläpp av flyktiga organiska föreningar, VOC (kg år-1 x 103) 2 51 460 000 283 000 177 000 38 0.029 0.011 8 Minskade utsläpp till luft av koldioxid, CO2 (kg år-1 x 103) 141 382 895 53 600 000 42 880 000 10 720 000 20 3.6 0.71 9 Minskade utsläpp till luft av svaveldioxider, SO2 (kg år-1 x 103) 34 224 100 000 67 000 33 000 33 0.68 0.22 Sammanfattning av analys av databas gällande stöd till lokala investeringsprogram (LIP) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Enhet Antal projekt : Minskning av belastning/ ("Miljöeffekt") Nuvarande belastning Belastnings-mål Minskning av nuvarande belast-ning i förhållande till belastningsmål Minskning av nuvarande belastning i förhållande till belastnings-mål(%) LIP-projektens andel av minskning i för-håll-ande till belastningsmål (%) 1 LIP-projektens andel av minskning i förhållande till nuvarande belastning (%) 2 10 Minskade utsläpp till luft av kväveoxider, NOX (kg år-1 x 103) 58 1 611 350 000 195 000 155 000 44 1.0 0.46 11 Minskade utsläpp av fosfor till (kg år-1 x 103) 16 12 12 Minskade utsläpp av fosfor till övriga vatten (kg år-1 x 103) 12 12 11+12 Minskade utsläpp av fosfor till samtliga vatten (kg år-1 x 103) 28 24 2 500 250 2 250 90 1.0 0.94 13 Minskade utsläpp av kväve till (kg år-1 x 103) 10 177 14 Minskade utsläpp av kväve till övriga vatten (kg år-1 x 103) 21 122 13+14 Minskade utsläpp av kväve till samtliga vatten (kg år-1 x 103) 30 299 87 000 52 200 34 800 40 0.86 0.34 15 Minskat antal fordhonskilometer (km år-1 x 103) 10 9 884 93 600 000 0.011 kolumn 3 dividerat med kolumn 6 (3:6) Sammanställning av remissyttranden över rapport /99:8 Statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling Följande remissinstanser har yttrat sig Expeditionschefen i , Expeditionschefen i , , i , i län, i , i , , , , , , Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), , , (), , kommun, kommun, , , , och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig men avstått Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig men ej inkommit med remissvar , i , och kommun. Flera remissinstanser uttalar sig positivt om revisorernas granskning och bekräftar också revisorernas iakttagelser. konstaterar att flera av de brister som påtalas i rapporten har uppmärksammats av regeringen och i många fall åtgärdats inför den andra ansökningsomgången som slutfördes . De förslag till regeringen som lämnas i rapporten kommer att behandlas i den vidareutveckling av metoder och rutiner vid beredning av stödärenden som pågår inom . framhåller att hanteringen inom departementet av det aktuella stödet fortlöpande har utvecklats och förbättrats. i län menar att fördelarna med den valda fördelningsmodellen motverkas av att miljöeffekterna skall vara kvantifierbara. "Mjuka" åtgärder med indirekta effekter kan därför endast i mindre omfattning genomföras i programmen. i anser att det var en stor brist att förordningen saknades under en stor del av det första fördelningsåret och att hela fördelades under oklara förutsättningar. anser det även vara mycket angeläget att de "mjuka" miljömålen som inte alltid är mät- och definierbara ska kunna erhålla bidrag. () konstaterar att rapportens innehåll väl sammanfaller med RAÄ:s uppfattning om de delar av fördelningsarbetet som ämbetet varit involverat i. () finner det fullt möjligt att skapa en organisation av myndigheter med sektorsansvar som har förmåga att anlägga en helhetssyn på ekologiskt hållbar utveckling. BFR har tidigare föreslagit att en forskar-/expertpanel hade kunnat fungera som en av flera möjliga remissinstanser för att bedöma ansökningarna. Sektorsforskningsorganen har en mångårig vana att arbeta med komplicerade problemområden med många inblandade parter. BFR understryker vikten av att de lokala investeringsprogrammen utvärderas på ett professionellt sätt. Ett separat forskningsprogram borde ha organiserats parallellt med programmen. () anser att revisorerna genomfört en värdefull granskning samt lägger fram välmotiverade förslag till åtgärder. har inget att invända mot förslagen. anser att den hittillsvarande fokuseringen på investeringar i realkapital bör mildras till förmån för "mjuka" investeringar i form av kompetens- och metodutveckling. efterfrågar en utvärdering av investeringsprogrammens effekter. kommun instämmer i flera av de synpunkter som revisorerna framför. Det gäller exempelvis avsaknaden av tydliga urvalskriterier för vilka åtgärder som beviljas stöd, att olika kommuner gavs olika besked om vilka åtgärder som kunde anses stödberättigade och att organisationen varit ogenomtänkt när det gäller exempelvis länsstyrelsernas och sektorsmyndigheternas roll. Kommunen instämmer även i att redovisningen av sysselsättningseffekter inte var enhetlig och att man hade önskat ytterligare vägledning på denna punkt. anser att de kommunala miljöinsatserna har höjt miljöarbetets status och varit av positiv betydelse för den lokala kreativiteten. Att ansvaret lagts på nivå har bidragit till att projekten har kunnat anpassas till lokala förhållanden. menar kommunen att stödet till de lokala investeringsprogrammen har resulterat i frustration och grusade förväntningar, särskilt när det gäller uteblivet stöd till "mjuka" projekt. anser att revisorernas förslag till förändringar av förutsättningar och urvalsgrunder kan förbättra arbetet. Kommunen delar revisorernas åsikt att den fördelningsmodell som används har potential att överbrygga en del av de problem som kan förknippas med en sektoriserad förvaltning. Utformningen av förordningen har dock medfört en koncentration mot mer traditionella miljöinvesteringar. Förordningens krav på att varje åtgärd i ett lokalt investeringsprogram skall kunna redovisa konkreta miljöeffekter vilka skall kunna mätas innan programtidens sluttidpunkt bidrar till detta. Kommunen anser även att "mjuka" miljöinvesteringar inom ett traditionellt Agenda 21-arbete bör prioriteras i större omfattning . anser att rapportens innehåll i allt väsentligt överensstämmer med den uppfattning som förbundet har om det aktuella stödet.