frsrdg · GN04RR7 · 2000-01-01 00:00:00 — , , , , , , , , , , Per Silverliden, , , och (), kommunalråd, , tidigare vid tingsrätt Litteratur och annat skriftligt material Arbetsgruppen för ny grundutbildning för poliser, (1997) Ny grundutbildning för poliser . , Åklagarreformen 1996 - en utvärdering, (Stencil, 1998). Konsten att läsa statistik om brott och brottslingar (1993). Kriminalstatistik 1993 (1994). Kriminalstatistik 1994 (1995). Kriminalstatistik 1995 (1996). Kriminalstatistik 1996 (1997) . Kriminalstatistik 1997 (1998). Ds 1996:11 Rekrytering och grundutbildning av poliser. Ds 1996:59 Allas vårt ansvar - ett nationellt brottsförebyggande program. Ds 1997:5 Vidareutbildning av poliser. Ds 1998:50 Att se till eller titta på. Årsredovisning 1995/96. , (1998) Kriminalvårdens årsredovisning 1997. i , (1996) polismästardistrikt (1996 nr 33). i , (1998) Polisen i (1993:15). (1998) Konsten att läsa statistik om brott och brottslingar. , och , (1997) Balanced scorecard i svensk praktik. och , (1998) Försäkringsbedrägerier. , (1998) Så har vi det på jobbet - En rapport om polisens arbetsmiljö. , (1998) , /99 Förslag angående omstruktureringar i statsförvaltningen 1992/93:RR3. Nedläggningen av häktet i . Rapport 1997/98:7. Fördelningsmodellen - en komplettering. Rapport i anledning av regeringsuppdrag. 1993:1 (1993). Polisväsendets årsredovisning 1994/95 (1995). Polisväsendets årsredovisning 1995/96 (1996). Polisväsendets årsredovisning 1997 (1998). Polisväsendets årsredovisning 1998 (1999). Resultatmodell för polisväsendet (version ). Arbetsgruppen mot våld, (1998) Undersökning av polisens insatser en vanlig helg -1998. Arbetsgruppen mot våld, (1999) Kartläggning av polisens personalinsatser och . Chefsförsörjningen inom polisen (1998). Verksamheten 1997 (1997). Slutredovisning av inom polisväsendet vidtagna åtgärder med anledning av (1996:94) Hinder för ett effektivare resursutnyttjande (1998). Tillsyns- och inspektionsenheten (1997) Inspektion i 17 län. Närpolisverksamhet och insatser mot våldsbrottsligheten. Tillsyns- och inspektionsenheten, (1997) Inspektion av närpolisverksamheten och insatser mot våldsbrottsligheten. (F1992:36). Hinder för ett effektivare resursutnyttjande - del av regeringsuppdrag (1996:64, del 1). Lägesbeskrivning - del av regeringsuppdrag (1996:64, del 2). i - Förhållanden som bör beaktas i en framtida organisation (1996:68). Rättskedjan (1996:63). (1998:53). Svårigheter med statistik rörande brottsutredningar (1999:3). Riksåklagarens budgetunderlag 2000 (1999). Verksamhetsplan för åklagarorganisationen (1997). Verksamhetsplan (1996). Framtidens åklagarväsende Rapport 1995: 3 (1995). Effekterna för åklagarväsendet av polisväsendets omorganisation. Rapport 1995:8 (1995). Årsredovisning 1994/95 (1995). Årsredovisning 1995/96 (1997). Årsredovisning 1997 (1998). Årsredovisning 1997 (1998). Delårsrapport (1998). Årsredovisning 1998 (1999). SOU 1990:83 Ny budgetproposition. SOU 1992:61 Ett reformerat åklagarväsende, del A och B SOU 1995:136 Rättsväsendets resultat - så kan det redovisas. SOU 1998:74 Styrningen av polisen. Statskontoret (1998), 1998:23 Produktivitetsutvecklingen i statsförvaltningen Statsliggaren 1990/91-1999. (1988) Riktad polisinsats i . (, , Svenska bostäder, och ungdomsgruppen vid socialdistrikt 17. 980917 Försvaret rustar och vården bantar. (debatt) 980914 Förvirrade åldringar ingen polissak. Proposition 1980/81:13. Proposition 1989/90:155. Proposition 1991/92:52. Proposition 1992/93:50. Proposition 1992/93: 100. Proposition 1993/94:100, bilaga 3. Proposition 1994/95/100, bilaga 3. Proposition 1995/96:110. Proposition 1996/97:1, utgiftsområde 4. Proposition 1996/97:150. Proposition 1997/98:10. Proposition 1997/98:150. Proposition 1998/99:1. betänkande 1980/81:JuU24. betänkande 1990/91:JuU1. betänkande 1991/92:JuU9. betänkande 1991/92:JuU23. betänkande 1992/93:FiU1. yttrande 1992/93:JuU2y. betänkande 1992/93:FiU17. betänkande 1992/93:JuU21. betänkande 1993/94:JuU19. betänkande 1993/94:JuU23. betänkande 1994/95:JuU18. yttrande 1996/97:JuU3y. betänkande 1996/97:JuU1. betänkande 1997/98:SkU10. betänkande 1997/98:FiU20. betänkande 1998/99:JuU1. betänkande 1998/99:JuU5. betänkande 1998/99:JuU18. , Ju96/3067. , Ju98/3292 och Ju98/3835. i , (1994) Arbetsordning. i , (1995) Verksamhetsplan /96. i , (1996) Årsredovisning /96. i , (1997) Närpolisområde , (1997) Handlingsplan . i , (1997) Verksamhetsplan för polismyndigheten i . i , (1997) Årsresultatet 1997. i (1997) Handlingsplan för närpolisområde 1998. i , (1998) Handlingsplan för City polismästardistrikt . i , (1998) Inriktningsbeslut för genomförande av en förändrad brottsutredningsverksamhet vid polismyndigheten i . i , (1998) Rapport från ROPA-gruppen. i , (1998) Verksamhetsplan för polismyndigheten i . i , (1998) Sammanfattande beskrivning av de besparingsåtgärder som vidtagits under /96. i , (1998) Närpolisområde , (1998) Handlingsplan . i , (1998) Uppföljning av Resurstimmar i City polismästardistrikt. i , (1998) Handlingsplan för närpolisområde 1998. i , (1998) Uppföljning av brott enligt resultatmodellen i City polismästardistrikt. närpolisområde, Uppföljning av anmälda brott 1992-1994, 1995-1996, 1996-1997 och . närpolisområde, Uppföljning av anmälda brott 1992-1994, 1995-1996, 1996-1997 och . närpolisområde, Uppföljning av anmälda brott 1992-1994, 1995-1996, 1996-1997 och i , (1998) Verksamhetsplan för i . i , (1997) Verksamhetsplan för i . i , (1999) Verksamhetsplan för i . 1:a åklagarkammaren i , (1997) Verksamhetsplan för 1:a åklagarkammaren i . 1:a åklagarkammaren i , (1998) Verksamhetsplan för 1:a åklagarkammaren i . i , (1995) Mål och riktlinjer för polisverksamheten i /96. i , (1996) Arbetsordning för i . i , (1996) Mål och riktlinjer för polisverksamheten i . i , (1996) Direktiv angående det fortsatta organisationsarbetet inom polisområdena. i , Polisområde , (1996) Verksamhet, organisation och bemanning vid polisområde . i , (1997) Mål och riktlinjer för polis-verksamheten i . i , (1997) Riktlinjer för polisen i . i , (1997) Uppföljning av mål och riktlinjer för polisverksamheten i , period 1996. i , (1997) Åtagande för polisverksamheten i - 1998 med uppföljning - 1997. i , Polisområde , (1997) Polisanmälda brott i polisområde 1997. i , Polisområde , (1997) Polisanmälda brott i polisområde 1997. i , (1998) Uppföljning av polisverksamheten i län enligt verksamhetsplan, period 1997. i , (1998) Årsredovisning enligt Resultatmodellen . i , (1998) Ändringar i polismyndighetens arbetsordning. i , (1998) Uppdrag avseende metodutveckling med inriktning på utredningsverksamheten vid . i , Polisområde , Närpolisområde Nordväst (1998) Närpolisen . Åklagarkammaren i , (1996) Verksamhetsplan . Åklagarkammaren i , (1998) i , Återkoppling - Kvalitet. Åklagarkammaren i , (1998) Lokal överenskommelse angående fördelning av ledningen av förundersökning i brottmål. Åklagarkammaren i , (1998) Verksamhetsplan . i , (1997) Kvartalsrapport - 1:a kvartalet 1997 - för i . i , (1997) Kvartalsrapport - 2:a kvartalet 1997 - för i . i , (1997) Kvartalsrapport - 3:e kvartalet 1997 - för i . i , (1998) Årsrapport för i . Åklagarkammaren i , (1998) Lokal överenskommelse angående fördelning av ledningen av förundersökning i brottmål. Åklagarkammaren i , (1998) Årsrapport. i , (1995) Verksamhetsplan för i /96. i , (1996) Strukturöversyn, 960930. i , (1997) Arbetsordning för i . i , (1997) , förundersökningsledning m.m. i , (1997) Verksamhetsplan för i . i , (1998) Lokal överenskommelse om ledning av förundersökning i brottmål. i , (1998) Polisiär samverkan mellan och . i , (1998) Verksamhetsplan för i . i , Närpolisområde Syd (1998) Handlingsplan 1998 för närpolisområde Syd. i , Närpolisområden och , (1998) Handlingsplan för och närpolisområden . i , (1997) Verksamhetsplan . i , (1998) Verksamhetsplan . Åklagarkammaren i , (1998) Verksamhetsbeskrivning avseende åklagarkammaren i i , (1998) Delar av årsrapport . i , (1998) Lokal överenskommelse angående ansvar för ledning av förundersökningar i Västernorrlands- och . Sammanfattning av remissyttranden avseende organisationsförändringar inom rättsväsendet menar att rapporten innehåller många intressanta iakttagelser som i stor utsträckning överensstämmer med vad han själv har kunnat iaktta i sin tillsynsverksamhet. ansluter sig också i allt väsentligt till revisorernas överväganden och förslag. instämmer i alla väsentliga punkter i revisorernas bedömningar och förslag. Tingsrätten anser att det är nödvändigt att något görs för att höja kvaliteten och engagemanget hos de brottsbekämpande organen. menar att revisorerna har gjort en intressant och nödvändig granskning av de stora reformerna inom polis- och åklagarväsendet men påpekar att tingsrätternas roll endast berörs i förbigående. Enligt tingsrätten kommer många mindre domstolar genom personalneddragningar att få en så kraftigt försvagad verksamhetsbas att fortsatt verksamhet som fristående domstol inte är realistisk. Tingsrätten menar att verksamhetsmålen för tingsrätterna inte kommer att kunna uppnås och att det skapas ett kaostillstånd. Detta tillstånd kan förutses bli minst lika omfattande och långvarigt som de störningar som förändringarna av polis- och åklagarväsendena gav upphov till. välkomnar övergripande granskningar av det slag som revisorerna genomfört. Verket beklagar dock att revisorerna inte har försökt analysera vilken rimlig servicegrad som samhällsmedborgarna bör erbjudas. Riksåklagaren ställer sig i allt väsentligt bakom den allmänna beskrivning som lämnats i rapporten men menar att vissa avsnitt i rapporten är alltför mycket fokuserade på de problem som naturligen uppstår i samband med ett stort förändringsarbete. Han anser att de korrigerings- och förbättringsåtgärder som genomförts har uppmärksammats för lite. Påpekandet förtar dock enligt riksåklagaren inte intrycket av en genomarbetad rapport. Han anser att revisorernas överväganden och förslag innehåller ett antal frågor av stort intresse. påpekar att de förhållanden och problem som revisorerna pekar på är kända hos polisen och att åtgärder har vidtagits och kommer att vidtas för att få till stånd en effektivare polisverksamhet. i tillstyrker de förslag angående polisens verksamhet som revisorerna lämnar. i delar i stort de uppfattningar som redovisats när det gäller effekterna av de organisationsförändringar som genomförts på polisväsendets område, men påpekar att modellerna och tiderna för genomförandet varierat avsevärt mellan de olika länen och polismyndigheterna. i menar att revisorerna väl fångat läget vad gäller närpolisreformen och införandet av problemorienterat polisarbete. Myndigheten uppfattar revisorernas granskning av förundersökningsverksamheten som ytlig, men ifrågasätter inte revisorernas slutsatser. i län delar i allt väsentligt revisorernas överväganden och förslag; särskilt delen där ärendenas kvalitet och ärendenas handläggningstid är av stor betydelse för den enskilde medborgaren och utgångspunkten att dennes tilltro till rättsväsendets förmåga att utreda och lagföra. i framhåller att de förhållanden som revisorerna pekar på är kända vid myndigheten. Myndigheten påpekar att verksamheten har utvecklats mer positivt än vad som framkommer i rapporten. Man anser vidare att intervjuerna i revisorernas granskning inte alltid är gjorda med rätt personer. Exempelvis kan det vara så att personal som i praktiken arbetar på ett sätt som nära överensstämmer med närpolismodellen inte fått tillräckligt utrymme. anser att granskningen bör fortsätta med ett fördjupat analys- och förslagsarbete. Myndigheten menar att det saknas en övergripande diskussion om vad som kan avkrävas av respektive myndighet efter det att stora reformer eller besparingar har genomförts. Vidare menar att det är osäkert om revisorernas förslag löser rättsväsendets problem. påpekar också att revisorernas förslag i hög grad bygger på uppgifter som kommit fram genom intervjuer. Myndigheten ifrågasätter om intervjuundersökningarna ger en balanserad bild av förhållandena inom polis- och åklagarväsendena. Varken polisen eller åklagarna kan uppvisa någon varaktig minskning av medelsförbrukningen trots att båda verksamheterna ålagts besparingskrav. Riksåklagaren framhåller att han inför justitieutskottet pekade på att åklagarväsendet stod inför ett rationaliseringsbehov om ca . Från Riksåklagarens utgångspunkt var syftet med reformen inte i första hand att minska kostnaderna utan att skapa en långsiktigt modern och effektiv åklagarorganisation för brottsbekämpning. Riksåklagaren framför också att han i sitt budgetunderlag föreslår en översyn av anslagen för åklagarorganisationen och . Riksåklagaren ifrågasätter lämpligheten i att ha två skilda anslag för verksamheterna. menar att även bedömning av den ekonomiska redovisningen för polisen bör beaktas vid en granskning av polisväsendets ekonomi. Enligt har fastställt styrelsens ekonomiadministrativa värde som fullt tillfredsställande. påpekar också att Statskontoret i en rapport visat att de reala kostnaderna inom polisen minskat . menar att skillnaden i bedömningarna borde ha berörts av revisorerna. menar att en orsak till polisens ogynnsamma ekonomiska läge är ramanslagstekniken. Enligt förbundet har statsmakten vid beräkningar av pris- och löneomräkningar anpassat omräkningstalen till olika intressen från tid till annan. hävdar att ramanslagstekniken måste tillämpas i enlighet med statsmaktens ursprungliga beslut och intentioner, om medel för investeringar och ökade polisiära resurser ska skapas. Av granskningen framgår att man vid omorganisationerna av polis- och åklagarväsendena har anpassat sina organisationer till lokala förutsättningar, geografiska förhållanden, befolkning och personalsituation. Man har också i vissa fall tagit hänsyn till den tidigare organisationen och bara gjort marginella förändringar. Revisorerna anser dock inte att det är något självändamål att polisen är organiserad på samma sätt i hela landet. Vidare konstateras att utbildningen i närpolisverksamhet och i problemorienterat arbete borde har varit mer omfattande när polisen omorganiserades. framhåller att det av såväl rättssäkerhets- som effektivitetsskäl är angeläget att åklagaruppgiften hålls organisatoriskt åtskild från polisväsendet. delar revisorernas uppfattning att det inte är möjligt att utifrån granskningen dra slutsatsen att en organisationsform är bättre än en annan. menar att den centralisering som genomförts inom delar av rättsväsendet inte varit utan negativa konsekvenser. Tingsrätten har tidigare framfört att det bästa är att polis, åklagare och domstol finns på samma ort. Riksåklagaren framhåller att reformarbetet inte varit begränsat till och tiden närmast efter. Ett målmedvetet, långsiktigt och systematiskt arbete har därefter bedrivits för att ytterligare utveckla reformen och ta till-vara alla de fördelar som den nya organisationen erbjuder. Riksåklagaren framhåller att resultatet av åklagarreformen måste betraktas som mycket positivt. Mycket av den kritik som framförts går att hänföra till annat än åklagarnas omorganisation. Även inrättandet av knappa efter omorganisationen skapade enligt riksåklagaren ytterligare påfrestningar för verksamheten. i påpekar att mycket av den kritik som framförts mot omorganisationen är att hänföra till andra faktorer, t.ex. det ekonomiska läget och bildandet av . i menar att möjligheterna att lösa personalproblem och tillfälliga arbetsanhopningar ökat väsentligt genom sammanslagningen av de två Norrlandsmyndigheterna. Man menar att kamrarna är väl lämpade att hantera den mer vardagsnära brottsligheten. Beträffande den mer kvalificerade brottsligheten har samordning av vissa av dessa brott genomförts. i finner revisorernas slutsats, att det inte går att se något samband mellan resultat och valet av en viss organisationsform, vara naturlig. menar att detta ska tolkas så att myndigheterna varit framgångsrika i att anpassa verksamheten till de lokala förhållanden som råder. i påpekar att det alltid uppstår missnöje och därmed sämre arbetsresultat vid förändringar som inte stöds av alla. Sämre arbetsresultat kan också enligt myndigheten uppstå om inte alla känner sig delaktiga i reformen. i anser att en diskussion bör föras om att införa en gemensam myndighetsstruktur för polis och åklagare. Även frågan om att ge polisen rätt att uppträda som åklagare inför domstol i vissa brott bör diskuteras. menar att det är intressant att revisorerna har belyst det förhållandet att vad som på papperet framstår som omfattande reformer i praktiken inte alltid innebär så stora förändringar som man först tror. anser att en återgång till den tidigare prestationsnivån kommer att ta mycket . Förbundet framhåller att kriminalavdelningar har slagits sönder och erfarna utredare pensionerats. Myndigheten har inte tillräckliga resurser för att öka sin kompetens. menar också att resultatet då organisationsförändringarna inom polisen överlåtits till länsstyrelserna och myndigheterna har blivit tämligen olika över hela landet. Man påpekar att nomenklaturen både för organisationsdelar och funktioner inte är jämförbara mellan myndigheterna. anser därför att polislagen och polisförordningen bör bli föremål för översyn för att rätt spegla den organisation och de funktioner som finns. Polisen bör få en linjeorganisation med som överordnad myndighet. Slutligen framhåller förbundet att åtgärder skyndsamt måste vidtas för att säkra rekryteringen av poliser. Exempelvis menar man att ökade beslutsbefogenheter och större ansvar genom förändringar i organisationen bör införas så att den enskilde polismannen får ett större inflytande i verksamheten. Revisorerna har som prestationsmått använt bl.a. handläggningstider, antal ärenden överlämnade till åklagare samt ärendens genomströmningstid genom rättsväsendet. Revisorerna konstaterar att de prestationer som granskats har försämrats . Polisens och åklagarnas prestationer mäts nästan uteslutande i kvantitativa termer. Revisorerna efterlyser fler kvalitativa mått för att rättssäkerhetsfrågorna ska kunna uppmärksammas tillräckligt. Utifrån revisorernas undersökning av prestations måtten går det inte att dra slutsatsen att en organisationsform är bättre än en annan. efterlyser en mera nyanserad metod för att mäta prestationer inom rättsväsendet. understryker att rättsväsendet utgör själva kärnan i rättsstaten och menar att det är uppenbart att rättssäkerhetsaspekter och andra kvalitetsaspekter måste tillmätas central betydelse när man utvärderar rättsväsendets prestationer. Effektivitetstänkandet får inte gå så långt att man kommer i konflikt med kravet på rättssäkerhet för den enskilde. menar att en oproportionerligt stor andel av de åtal som inkommit till tingsrätten gäller sådant som snatteri och våldsamt motstånd. Enligt tingsrätten kan detta möjligen sammanhänga med att polisens och åklagarnas verksamhet mäts i enbart kvantitativa termer. Riksåklagaren påpekar att en helt ny modell för att överskådligt kunna följa utvecklingen av åklagarväsendets prestationer har tagits fram. Modellen tillämpas fr.o.m. och tar även sikte på kvaliteten i verksamheten, såsom lagföring och handläggningstider. Riksåklagaren framhåller också att arbetet med att utveckla metoder och modeller för kvalitetssäkring och bedömning av rättssäkerheten fortsätter. i delar revisorernas uppfattning att det är viktigt att kvalitetsmått tas fram. Myndigheten menar att revisorerna i sin analys av förundersökningarnas kvalitet skulle kunna ha använt sig av andelen fällande domar för att se om den mer allmänt hållna kritiken mot förundersökningarna också visat sig få genomslag i domstolarnas behandling. framhåller att den resultatmodell som polisen använder fortlöpande ses över. Vid översynen söker man enligt bl.a. efter kvalitetsbeskrivande mått och mått som belyser hur det problemorienterade arbetssättet fungerar. efterlyser en förklaring till varför revisorerna har valt vissa mätetal medan Statskontoret i sina effektivitetsmätningar använt andra. i menar att en orsak till att prestationsnivån ännu inte återgått till tidigare nivå kan vara att omfattande personalminskningar genomförts i länet parallellt med organisationsförändringarna. i anser att den nuvarande resultatmodellen inte är bra - utom möjligen för regeringen och . Modellen speglar enligt polismyndigheten inte verkligheten och ger inte något återflöde eftersom den inte har trängt ut i organisationen. i anser att den anmälda brottsligheten och uppklarningsprocenten är bra kvalitetsmått. Myndigheten menar också att en möjlighet att mäta kvalitet är att fråga invånarna i ett närpolisområde om vad de anser om polisens arbete. Revisorerna konstaterar att andelen poliser av det totala antalet poliser i tjänst minskat. Revisorerna betonar vikten av att polisen blir så synlig som möjligt. Det gäller såväl närpoliser som poliser som tjänstgör . Södra Roslags tingsrätt anser att det är viktigt att ett tillräckligt antal poliser tjänstgör under helgnätter och att polisen kommer till rätta med de problem som finns med arbetstiderna. Enligt tingsrätten bör närpoliserna vara så synliga som möjligt ute i det egna närpolisområdet för att allmänheten ska känna sig trygg på gator och torg. Riksåklagaren delar revisorernas uppfattning att det är nödvändigt att närpolisernas tid inte upptas av alltför mycket inre tjänst. Riksåklagren vill dock framhålla vikten av att de brottsutredningar som läggs på närpolisen utförs snabbt och med god kvalitet och att närpolisen har ett heltäckande ansvar för alla polisverksamhet, såväl repressiv som preventiv. i delar revisorernas uppfattning att det är viktigt att närpoliserna är synliga på gator och torg, inte minst under helgnätter. Myndigheten framhåller dock att det också är viktigt att tillräckliga resurser tillförs närpolisområdena för utredningsverksamheten. anser att det är viktigt att polisen finns på plats på tider när brott och ordningsstörningar regelmässigt äger rum. menar dock att polisen ställs inför delvis oförenliga krav. Om poliserna ska ägna mer tid och omsorg åt förundersökningsverksamhet i syfte att höja förundersökningarnas kvalitet blir synligheten lidande. i menar att polisens synlighet kunde vara bättre. Myndigheten framhåller att en översyn har gjorts av polisernas tjänstgöringslistor i syfte att fler poliser ska arbeta under helgnätter. påpekar att man måste ha klart för sig att ökad synlighet innebär att annan verksamhet minskar, främst utredningsverksamheten. framhåller att och har de flesta polismyndigheter påkallat förhandlingar om ändrad arbetstidsförkortning. Förbundet menar att andelen polismän i skifttjänst och andelen nattjänstgöring har ökat . Dessutom har medelåldern hos dem som utför skifttjänsten ökat. anser, under rådande arbetssituation med små resurser, hårdnande klimat och hög medelålder, att om man koncentrerar arbetstiden till fredags- och lördagsnätter ökar risken för arbetsskador och utbrändhet. Förbundet menar att ojämnheter i produktionen och arbetsbelastningen i ökad utsträckning måste bemästras med övertidsarbete. Revisorerna menar att ett viktigt mått på polisens och åklagarnas arbete är förundersökningarnas kvalitet. Revisorerna ser allvarligt på den kritik som framkommit i granskningen mot långa handläggningstider av ärenden och brister i förundersökningarnas kvalitet. menar att den omständigheten att förundersökningarnas kvalitet sätts i fråga måste tas på största allvar. Han anser också att resultatet av undersökningen av ärendena om misshandel framstår som särskilt nedslående eftersom våldsbrott är en av de brottskategorier som ska prioriteras i utredningshänseende. understryker vikten av att åklagarna bedriver en aktiv förundersökningsledning och att de därmed kan utgöra en förebild för polisens egna förundersökningsledare.