frsrdg · GN04NR1 · 2000-01-01 00:00:00 — Behandlingen av de tre förslagen fortsätter i utskottet. Rapporten til det frivillige (dokument 9) var vid den 51:a sessionen underlag för debatt. Slutsatserna i rapporten bestod av 15 konkreta förslag. Flera av dessa väckte debatt vid sessionen, inte minst förslaget om att borde sätta som mål att av fondens medel bör reserveras till kulturaktiviteter i frivilliga organisationer, något som var angivet i rapporten men som sedan borttagits i ett av medlemsförslagen från de två partigrupperna. Övriga förslag var bl.a. att det upprättas ett nytt forskningsprogram som specifikt fokuserar på den frivilliga sektorn i , att de nordiska regeringarna utreder en anpassning av relevanta skatter och avgifter med utgångspunkt i de ordningar som fungerar gynnsamt för organisationerna, att NORDPLUS-mini etableras som en permanent ordning, stöd till samarbete mellan nordiska ungdomspartier, utlysande av en nordisk för de frivilliga organisationerna samt att som en försöksordning upprätta en samnordisk ställning som attaché i för den frivilliga sektorn. När det gäller närområden föreslogs t.ex. att Ungdomens Nordiska råd utarbetar en plan för systematiskt utbyggande av de nordiska ungdomspolitiska nätverken i närområdena samt arrangerande av ett seminarium för baltiska och nordiska ungdomar om demokratins villkor i . Rapporten presenterades vid den 51:a sessionen av , som framhöll att rapporten borde ses som ett komplement till den strategi som redan antagits av rådet för frivilligarbete i och att rapporten ville bidra med idéer och praktiska förslag som kunde sätta fart på genomförandet av de politiska målsättningarna i strategin. Som definition på begreppet "frivilliga organisationer" angav hon att det är enskilda eldsjälar som ger av sin tid och sitt engagemang i exempelvis föreningar, organisationer, grannsamverkan, byalag, kyrkor och församlingar. Hon påpekade att det inte är möjligt att ersätta den offentliga sektorn med den ideella men inte heller tvärtom. Hon såg samhället som tre cirklar som gick in i varandra: den offentliga, den privata och den ideella, alla tre behövdes. framhöll i sammanhanget den speciella nordiska skolformen folkhögskolan som spelat en viktig roll när det gällde utbildning av förtroendevalda i . Som ledamot i styrelsen för Nordisk kulturfond tog han upp fondens remissvar om rapporten, nämligen att man välkomnar konkreta förslag på hur fonden kan stimulera och underlätta för frivillig sektor. Han stödde i övrigt rapporten. , förtydligade i sitt inlägg att hon i arbetsgruppen som arbetat fram rapporten representerat . Hennes synpunkt var att rapporten innehöll för många förslag men hon hade ändå ställt sig bakom helheten. pekade på att den s.k. folkrörelse-traditionen är stark i de nordiska länderna, att de politiska partierna aldrig skulle klara sig utan frivilliga insatser, dock är själva kärnan i samhället verksamheter som sköts via den s.k. offentliga sektorn. I likhet med de många inlägg som gjordes i frågan av ordföranden i , var hon kritisk mot förslaget om styrning av kulturfonden, det föreslagna forskningsprogrammet samt förslaget om en attaché i . I debatten vid den 51:a sessionen om kulturfrågor tog upp frågan om de nordiska public service-företagen och sändningar av nordiska public service-företags olika program ut över . De tekniska förutsättningarna fanns genom övergången till digital teknik från analog. Då detta var det mest dominerande området inom kultursektorn som hade den största potentialen inte minst när det gäller att få en förståelse för både det som förenar oss och det som skiljer oss, borde kulturministrarna i ökad utsträckning diskutera en gemensam nordisk strategi för att stimulera en samverkan på TV-området, menade . hade behandlat ett förslag från (B 186/nord) om som föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser, strategi för nordiskt utbildnings- och forskningssamarbete 2000-2004. Utskottet beslöt att rekommendera ministerrådet att fastställa förslaget B 186/b/nord med beaktande av följande synpunkter som skulle ges särskild uppmärksamhet i det framtida arbetet: Ömsesidigt erkännande av examina och andra studiemeriter samt eliminerande av hinder vad gäller studiefinansiering m.m. Detta är särskilt viktigt när satsningen på livslångt lärande leder till nya inriktningar av och former för utbildning Bättre information om befintlig utbildning. Identifierande av nordiska "nischer" vad gäller forskning och utbildning, men också identifiering av nordisk spetskompetens inom olika områden, av möjligheterna till medverkan i EU:s forskningsprogram m.m. Satsning på IT, bl.a. skoldatanätet och . Tillgång till IT i skolor. Ökad samverkan med frivilligsidan är viktig för att skapa bredd och öka möjligheterna till livslångt lärande. Ökad dialog med näringslivet om kompetenskrav likaså. Hög prioritet och stort utbud vad gäller olika former av mobilitetsordningar. antog en rekommendation (nr 9) till i enlighet med förslag. Ett medlemsförslag hade väckts av två medlemmar av rådet från om en nordisk överenskommelse om filmgranskning. antog en rekommendation (nr 10) ställd till de nordiska ländernas regeringar om att utreda förutsättningarna för en nordisk överenskommelse om ömsesidigt godkännande av förhandlingsgranskning av film och att, som ett första steg i genomförandet av en sådan överenskommelse, införa en samordnad finsk-svensk filmgranskning. Utgångspunkten för rapportören () förslag "Globali-seringen och dess betydelse för kulturpolitik och socialpolitik ur ett nordiskt perspektiv", som var underlag för debatt vid 51:a sessionen (dokument 10), var utbyggd regional samverkan, motverkan av tendenser till slutenhet mot omvärlden, betydelsen av tillväxt och marknadsekonomi, vidgande av arbetsmarknaden till nya områden och åtgärdande av brister som orsakar arbetslöshet samt möjlighet att se nordiska grannländers public service-kanaler. Rapportens förslag om globaliseringen generellt var: att och i sitt arbete ägnar stor och ökande uppmärksamhet åt olika aspekter på globalisering och dess betydelse ur ett nordiskt perspektiv, beträffande Globalisering - demokrati föreslogs bl.a.: att och ägnar särskild uppmärksamhet åt hur nationalstaternas roll förändras till följd av globaliseringen samt åt att stärka folkrörelsernas och frivilligorganisationernas roll i syfte att ge ökat utrymme åt "nerifrånkrafter" och att demokratisera den globala styrningen. Därutöver innehöll rapporten förslag om regionalisering: att de nordiska länderna medverkar till att regional samverkan vidareutvecklas och främjas såväl inom ramen för EU- och EES-samarbetet som när det gäller andra kontakter i närområdet, särskilt med de baltiska länderna. Också den nordliga dimensionen inom EU måste tillmätas stor vikt. Rapportören uppmärksammade därtill ett stort antal frågor om såväl kulturpolitik som socialpolitik, bl.a. kulturell globalisering där särskilt våldets glorifiering och exploatering av barn och ungdomar beaktas och motverkas, åtgärder för att invånarna i skall kunna se TV-program från de nordiska grannländernas public service-kanaler, betoning av arbete som integrationsfaktor för invandrare, främjande av mångkulturell kompetens i arbetslivet samt behov av utredning om kulturens betydelse som lokaliseringsfaktor för företag och för rekrytering av nyckelpersonal. Han pekade även på vikten av gemensamt nordiskt agerande i internationella organisationer för att motverka social dumpning och i WHO för att förbättra folkhälsan. Han menade även att diskussionen bör fortsätta angående den nordiska välfärdsmodellen liksom att det finns behov av en folkhälsostrategi för alkohol och på problem som finns vid gränspendling. I debatten om rapporten på den 51:a sessionen framhöll att samarbetet i bygger på den värdegemenskap som finns och som uttrycks genom kulturell och språklig gemenskap och på en gemensam syn på demokrati, miljö och grundläggande sociala rättigheter. Alla dessa områden påverkas av globaliseringen och därför har också aktualiserat globaliseringsfrågorna. Han menade bl.a. att globalisering förutsätter internationella flöden av gods och kapital liksom väl fungerande kommunikationsteknologi. Hans förhoppning var att rapporten skulle bidra till en intensiferad debatt. Globaliseringen rullar vidare med hög hastighet och stor tyngd, man kan inte passivt stå vid sidan utan konkret och aktivt anta den utmaning som globaliseringen utgör. Socialminister , , menade att rapporten innehöll intressanta förslag inom socialsektorn. Några av förslagen är man redan igång med att arbeta på, hon nämnde bl.a. ministerrådets rapport om det nordiska världssamhället sett i ett EU-perspektiv samt nordiska förmöten som hålls i flera internationella organisationer för att få genomslag för nordiska värderingar och hållningar. Som norsk socialminister såg hon fram emot en närmare genomgång av rapporten, både på senare ämbetsmannamöten och på ministermötet i . Globaliseringstakten är så hög att det har varit svårt för traditionella politiska system att hänga med i teknologiens snabba framsteg. Hon ansåg att det behövs en gemensam insats tvärs över politiska skiljelinjer, från statsmakter, arbetsliv och frivilliga organisationer för att möta de utmaningar som globaliseringen för med sig. tog fasta på några förslag i rapporten angående kulturpolitik som rör förslaget om att prioritera insatser som görs för att främja sådant ungdomsutbyte som kan stärka en positiv nationell och kulturell medvetenhet och framhöll då NORDPLUS, NORDPLUS-mini liksom NORDPLUS-junior. Han pekade även på en positiv slutsats av rapporten, nämligen att globaliseringen i form av TV kan förstärka betydelsen av det näraliggande, den nationella kulturen och språket, som en omfattande internationalisering äger rum. I hade väckts ett förslag av bl.a. (), (), (), () och () om jämställdhet och utveckling av könsuppdelad statistik. Förslaget antogs av som en rekommendation (nr 14) till att tillse att nordisk individbaserad officiell statistik skall vara könsuppdelad ifall inte särskilda orsaker talar emot detta. Ett medlemsförslag hade väckts i av den socialdemokratiska gruppen i rådet om fängelseundervisning i ett nordiskt perspektiv. antog en rekommendation (nr 16) om att rekommendera att utreda möjligheterna för samarbetsprojekt om fängelseundervisning i ett nordiskt perspektiv och att återkomma till med förslag till åtgärder. () markerade i sin rapport gränslöst (dokument 12) dels att en nordisk inre marknad inte kan ses isolerad från omvärlden, dels att en väl fungerande inre marknad är beroende av en rad faktorer som går utöver de legala och ekonomiska frågor som normalt förknippas med begreppet "marknad". Rapporten är utformad utifrån ett individperspektiv och fokuserar på förbättringar i samhällssystemen på utbildningsområdet, arbetsmarknaden, sociala frågor, näringslivets utveckling, handel med varor och tjänster samt kultursamarbetet med konkreta preliminära förslag på varje område. Det framhålls bl.a. i rapporten behov av bättre information och service till människor i om vad som gäller vid flyttning eller arbetspendling över nationsgränserna och eventuellt rätt till ersättning för den enskilde i händelse av felaktiva upplysningar som ger ekonomisk förlust. Den innehåller även förslag om harmonisering av regler för olika former av ledighet, pensionskvalificerande tid och möjlighet för beskattning på bostadsorten och statlig beskattning i arbetslandet. Som ett resultat av rapporten hade framlagts ett medlemsförslag (A 1207/nord) om att rekommenderar att förelägga förslag till en samlad handlingsplan för avskaffande av störande gränshinder inom . Rekommendationen antogs av rådet vid den 51:a sessionen (nr 12). I debatten vid den 51:a sesssionen om rapporten gränslöst menade dess författare att då ett gränslöst diskuterats allt sedan bildats var det nu dags för visionernas förverkligande. var det skördetid. Att skapa ett folkens där störande gränshinder är borta ansåg han borde vara ett näraliggande mål. Jämfört med många andra delar av hade vi hunnit långt när det gäller att undanröja gränshinder av olika slag, men det gällde att framför allt fortsätta på den inslagna vägen och utnyttja möjligheterna. Medborgarna i förväntade sig detta, sa han, de studerande, arbetstagarna, företagarna. Han hoppades att regeringarna i de nordiska länderna så snabbt som möjligt skulle utarbeta en konkret handlingsplan med bl.a. denna rapport som grund. Han konstaterade också att den norske statsministern och den svenske samarbetsministern mycket positivt kommenterat rapporten under generaldebatten. () pekade på två punkter i rapporten: behovet av en radikal förbättring när det gäller bindande besked från myndigheter samt public service-företagens ansvar på TV-området. , svensk samarbetsminister, konstaterade att det är näringslivet som är de mest offensiva nordisterna och som går före i utvecklingen. Även färdigställandet av är en stor händelse i . Han såg detta som en stor utmaning för nordiska regeringar och parlamentariker, integrationerna över de nordiska gränserna måste underlättas. Han pekade på tre huvudspår som följs på regeringsplanet för att undanröja gränshinder: förverkligandet av den inre marknaden, avsikten att göra en bred översyn över aktuella gränshinder samt det bilaterala arbetet som innebär t.ex. samarbete mellan och för att underlätta integrationen i . Han kallade för ett stort gränshinder-labora-torium. De erfarenheter som görs där kan ge vägledning för att lösa problem också på andra nordiska gränssnitt. Han menade också på att det var viktigt att medborgarna hade tillgång till snabb och korrekt information om vad som gällde när de flyttar eller byter arbete över de nordiska gränserna, där fanns det mycket kvar att göra. såg fram emot en fortsatt samverkan och dialog med i det dagliga arbetet. Svenska medlemmar i har varit (), (), (), (), (), () och (). har hållit sex möten. Under sessionen i mötte utskottet energiministrarna. I samband med det gemensamma mötet mellan och i mötte utskottet representanter för församlingens juridiska utskott. Ärenden under 51:a sessionen Utskottet hade på sin dagordning två förslag i energi- och miljöfrågor. Det ena, ett medlemsförslag från mittengruppen om nordiska initiativ för avveckling av kärnkraftverket , återkallades av gruppen efter diskussioner och försök att komma fram till ett enigt utskottsbetänkande. Det andra, ett utskottsförslag om Gemensam marknad för CO2 (koldioxid)-kvoter, A 1201/när, ledde till en rekommendation (nr 17) till de nordiska ländernas regeringar att de i arbetet för att inrätta ett gemensamt system för prissättning av miljökostnader vid produktion av elektricitet utformar ett gemensamt system för handel med CO2-kvoter, och att de, när ett nordiskt kvotsystem har etablerats, arbetar för att inkludera andra länder i i en sådan marknad. Utskottet hänvisar till tidigare rekommendationer, senast nr 36/1999 om nordisk miljöräkenskap för energi samt harmoniserade miljöskatter på el. Ett gemensamt system för handel med utsläppskvoter skulle enligt utskottets uppfattning ge större flexibilitet än gemensamma avgifter i en nordisk samordning av prissättningen av miljökostnaderna i kraftsektorn. Miljökostnaderna skulle återspeglas i priset på de olika energibärarna. En gemensam marknad för handel med utsläppskvoter skulle därför utgöra en lämplig uppföljning av rekommendationen om harmoniserade miljöskatter på elektricitet. Med stöd av statsministrarnas s.k. Bergendeklaration om miljön i föreslås dessutom att kvotsystemet utsträcks till övriga länder kring . Som uppföljning av ett antal tidigare seminarier i de baltiska länderna inför medlemsförhandlingarna med EU och i enlighet med önskemål från baltisk sida anordnade ett seminarium med deltagande av ledande representanter för om "Kommande utmaningar för den europeiska unionen". Seminariet öppnades av rådets president och samarbetsminister , som redogjorde för ordförandeskap i EU. Utvecklingen i de baltiska länderna i förhållande till EU:s medlemskapskriterier presenterades av Baltiska församlingens vicepresident , , och ordförandena för och . Bland övriga talare märktes förra EU-kommissionären och vice ordföranden i det danska Europaudvalget Drude Dahlerup. I diskussionen tog baltiska och nordiska politiker upp framtidsfrågor för unionen som t.ex. effekten av ökade majoritetsbeslut och de små ländernas möjligheter att hävda sina intressen i ett utvidgat EU. Utskottet har prioriterat frågan om nordisk koordinering mellan ländernas regeringar och parlament och också frågan om . Särskild uppmärksamhet har ägnats sysselsättning och arbetsmarknadspolitik men också konsument- och livsmedelsfrågor. Andra frågor som diskuterats i utskottet är den nordliga dimensionen, och världshandelns liberalisering, WTO. Regionalt samarbete i EU är en annan prioriterad fråga och arrangerade utskottet i samarbete med ett seminarium under detta tema. Svenska medlemmar i har varit (), vice ordförande, (), Per () och () som ersattes av (). har hållit fyra möten. Utskottet mötte i samband med sitt möte i representanter för de nordiska parlamentens utrikes- och /nämnder. Vid mötet diskuterades bl.a. den nordliga dimensionen, den parlamentariska behandlingen av EU/EES-ärenden samt gavs en orientering om konsekvenserna av EMU. Utskottets sommarmöte ägde rum i och huvudtemat var EU:s oljedirektiv. Andra frågor som var föremål för diskussion var skatte- och avgiftspolitik och EMU. Tema för utskottets möte i var det finska ordförandeskapsprogrammet och arbetsmarknads- och sysselsättningsfrågor. Till utskottets möte hade utrikesminister inviterats för att redogöra för planerna under det norska ordförandeskapet i . Utskottets arbetsgrupp om Nordiska industrifonden har avslutat sitt arbete och överlämnat frågan till presidiets budgetgrupp med förslag om oförändrad budget. Arbetsgruppens mandat hade varit att göra en politisk värdering av om önskade anmoda att prioritera industriell forskning och utveckling genom att bevara Nordiska industrifonden på budgeten eller om önskade föreslå ministerrådet att lägga ned denna nordiska institution. Vid sitt februarimöte tillsatte utskottet en arbetsgrupp om sysselsättnings- och arbetsmarknadsfrågor under ledning av (). Arbetsgruppen hade fått i uppgift att identifiera problemområden på arbetsmarknaden som utskottet borde fokusera på och skapa politisk uppmärksamhet kring i syfte att uppnå en lösning på problemen, däribland den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. Arbetsgruppen fick också i uppdrag att utarbeta upplägget till den sysselsättningspolitiska debatten under sessionen. Arbetsgruppens arbete utmynnade i en rapport om Arbejdslivets forandring som låg till grund för debatten under sessionen. På utskottets sista möte för tillsattes två nya arbetsgrupper. Arbetsgruppen för IT-frågor, som leds av , inledde sitt arbete med en redogörelse för olika aspekter på informationstekniken bl.a. ur demokratisynpunkt. Den andra arbetsgruppen har till uppgift att se på frågan om social dumpning särskilt i ljuset av . Konferensen om Regionalt samarbejde i et utvidet EU arrangerade rådet i samarbete med en gemensam konferens för parlamentariker och regeringar. Temat för konferensen, som hölls i , var regionalt samarbete i ett utvidgat EU. statsminister öppnade konferensen som hade samlat deltagare från de nordiska ländernas regeringar och parlament liksom från . Representanter från , och andra internationella organisationer var också med bland deltagarna. Mot bakgrund av skulle medlemsstaternas engagemang i regionala organisationer komma att stå inför nya utmaningar och frågan var om det regionala samarbetet skulle få en ny spännande roll eller om regionerna hade spelat ut sin roll i . Konferensen utmynnade i en rapport in an Enlarged EU. Nordiska ministerrådets statusrapport om samarbetssektorernas arbete med EU/EES-frågor, dvs. koordineringen inom ministerrådet och ministerrådets ämbetsmannakommittéer debatterades för tredje gången i plenum. Rapporten diskuterades i samband med den utrikes- och säkerhetspolitiska debatten och återfinns i sin helhet i det tryckta protokollet. Rapporten är betydelsefull eftersom den tvingar de olika sektorerna att gå igenom och skapa en överblick över EU/EES-arbetet. Rapporten är ett supplement till Nordiska ministerrådets årliga verksamhetsberättelse. Den socialdemokratiska gruppen i hade väckt ett medlemsförslag om att de nordiska ländernas regeringar mot bakgrund av lång tradition av organiserat arbetsliv skall överväga ett gemensamt initiativ för att få att lägga större vikt vid deklarationer som kriterier för att delta i u-landsprojekt. föreslår i sitt betänkande att rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att använda existerande kanaler för att påverka arbete så att det läggs större vikt vid att bankens biståndsprojekt bidrar direkt eller indirekt till att öka möjligheterna för att de fundamentala arbetstagarrättigheterna som nämns i deklarationer kan upprätthållas (nr 15). Rådet beslöt i enlighet med utskottets förslag. hade tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att identifiera problemområden på arbetsmarknaden som utskottet kunde fokusera på och skapa politisk uppmärksamhet kring i syfte att finna gemensamma nordiska lösningar. Arbetsgruppen skulle därutöver utarbeta ett upplägg för debatten i plenum om ministerrådets sysselsättningsredogörelse dels för att ge debatten ett mer politiskt innehåll, dels för att i högre grad involvera ministrarna i debatten. Rapporten fokuserar på fyra teman som gruppen funnit vara centrala: Arbetets innehåll och form Mobilitet, rörlighet och flexibilitet Livslångt lärande och kompetensutveckling Rapporten ställer en rad frågor som rör sysselsättningssituationen bl.a. om understödssystemen i de nordiska länderna hämmar flexibilitet och mobilitet på arbetsmarknaden. Andra frågor som ställs i rapporten är om IT-utvecklingen kan medföra att man får ett A- och ett B-lag på framtidens arbetsmarknad och om ny teknologi innebär en uppbromsning av landsbygdens avfolkning då arbetsplatsens lokalisering blir av mindre betydelse. Rapporten ställer också frågan om nordiska flyttbidrag på ett positivt sätt skulle öka arbetskraftsmobiliteten i . Av den årliga sysselsättningsredogörelsen från ministerrådet framgår att de nordiska länderna redan vidtagit åtgärder för att anpassa sig till den pågående och förväntade utvecklingen. Alla nordiska länder har prioriterat utbildning och kompetensutveckling inom IT-området. Enligt rapporten har reglerna för småföretagandet förenklats, vilket bl.a. medfört att speciellt invandrare startat eget. Inte bara den unga generationen påverkas av de snabba förändringarna i vår omvärld. Inom en inte alltför avlägsen framtid kan man räkna med stora omvälvningar på arbetsmarknaden. Hur nordiska värderingar skall kunna prägla detta skeende togs upp i rådets debatt om arbetsmarknad och sysselsättning där rapporten om Arbejdslivets forandring och ministerrådets redogörelse om sysselsättningssituationen och sysselsättningen i bildade underlag för diskussionen. Sysselsättningsdebatten finns återgiven i det tryckta protokollet. Den socialdemokratiska gruppen i hade lagt fram ett medlemsförslag i vilket ministerrådet uppmanades att utreda hur lagstift ningen i de nordiska länderna kan harmoniseras för att underlätta för löntagarrepresentation i ledningarna för nordiska företagskoncerner. Ärendet föregicks av behandling i som föreslog rådet att rekommendera att undersöka hur man säkrar de anställdas möjligheter till inflytande och representation i företagens styrelser i samband med gränsöverskridande företagsbildningar i (nr 11). Enligt rekommendationen skall undersökningen ses i förhållande till både EU:s lagstiftning och de olika nordiska ländernas lagstiftning om anställdas representation i företagens styrande organ. Rådet beslöt i enlighet med utskottets förslag.