frsrdg · GN04RR3 · 2000-01-01 00:00:00 — (mkr) Stöd (mkr) % av totalt stöd Flerdimen-sionella projekt 7336,936 2734,309 649,564 Efterbehandling 553,85 455,85 264,274 Energiomställning till förnybar energi 1350,405 1220,585 264,268 Trafik 747,147 694,197 200,33 Avfall 607,112 595,844 187,773 Energieffektivisering/-besparing 672,706 672,706 186,413 8,Vatten & avlopp 411,718 392,17 165,105 Byggnads-åtgärder 623,63 521,713 152,708 Naturvård/biologisk mångfald 303,782 266,454 144,295 6,Stödjande åtgärder 170,396 168,61 90,484 Industriprojekt 58,271 53,805 15,244 SUMMA 12835,953 7776,243 2320,458 Av tabellen framgår att åtgärdskategorin flerdimensionella projekt erhåller mest stöd (28,) medan de åtgärder som betecknas som industriprojekt får minst stöd (0,). av stödet går till energiomställning/energieffektivisering. I de följande avsnitten beskrivs några av de åtgärder och undergrupper som ingår i respektive kategori. I samlingskategorin "Flerdimensionella projekt" återfinns 42 åtgärder av olika karaktär som beviljats ett sammanlagt bidrag på . Detta gör att kategorin, sett till stödets storlek, är den i särklass största, nästan så stor som den näst största kategorin ("efterbehandling"). Skälet till detta är att många åtgärder innehåller så pass många aspekter på uthållig utveckling att de inte går att klassificera på ett enkelt sätt. Undergruppen "Åtgärder inom annat bostads-/fastighetsbestånd" är den klart dominerande såväl uttryckt i antal åtgärder (33 stycken) som dess relativa andel av det beviljade stödet i kategorin (). Den överlägset största åtgärden är omdaningen av två av stadsdelar (och Östbergahöjden) till s.k. kretsloppsstadsdelar samt miljöanpassningen av nyproduktionen i . projekt beräknas kosta totalt och erhåller i stöd. I undergruppen förekommer även ett flertal satsningar på omstöpning av s.k. miljonprogramområden samt ombyggnader av skolor. I sammanhanget bör noteras att den omfattande ombyggnaden av i inte redovisas i denna kategori utan huvudsakligen i kategorin "byggnadsåtgärder". Åtgärdskategorin "efterbehandling" är den som näst "flerdimensionella projekt" fått mest stöd (). De 13 åtgärderna i kategorin "efterbehandling" domineras av marksaneringsåtgärder som erhåller huvuddelen av stödet (). Efterbehandling av fyra förorenade områden i är den marksaneringsåtgärd som har beviljats mest stöd () . Saneringen av Jungnerholmarnas industriområde i kommun totalfinansieras genom stöd. Åtgärden har beviljats i stöd vilket bl.a. innebär att projektet och därmed hela investeringsprogram är det som erhåller mest stöd utslaget per capita (). Energiomställning till förnybar energi Totalt fördelas i stöd till åtgärder som kan hänföras till denna kategori. I kategorin dominerar biobränslesatsningar och satsningar på att utveckla kommunala fjärrvärmenät (av stödet inom kategorin). Enskilda satsningar på biobränsleuppvärmning görs ofta vid sjukhus, ålderdomshem, skolor eller andra institutioner. Undergruppen "övrigt" inkluderar åtgärder som fjärrkylanläggningar, konvertering av elvärme till förädlade biobränslen, användning av biogas i stadsgasnät, elanslutning av fartyg vid kaj, satsning på en mobil biobränsleeldad panncentral etc. Sol-energisatsningarna handlar nästan uteslutande om investeringar i solfångare medan som enda kommun får stöd för att bygga ett mindre vindkraftverk, närmare bestämt vid i . Den kategori som fått benämningen "trafik" omfattar 36 åtgärder som sammanlagt beviljats i stöd. I kategorin dominerar två åtgärdstyper, nämligen satsningar på system för biogas som fordonsbränsle och investeringar i gång- och cykelvägar. I den första undergruppen kan åtgärderna bl.a. innebära inrättande av gastankstationer för taxi eller tjänstebilar vid ett företag, satsningar på gasdrivna sopbilar samt byggande av gasledningar. Mest stöd (37,) går till en biogassatsning i där kommunen avser att anlägga en biogasanläggning för utvinning av fordonsgas vid en deponi eller ett avloppsreningsverk. Undergruppen "andra alternativa fordonsbränslen" innefattar bl.a. satsningar på tankstationer för etanolinblandning, bilpooler och investeringar i miljöanpassade fordon för skötsel av gator och parker. I undergruppen "kollektivtrafik" finner vi satsningar på miljöanpassad eldriven lokaltrafik och upprustning av hållplatser och stationer för att göra kollektivtrafikutnyttjandet mer attraktivt. Den största satsningen i denna undergrupp (stöd:15,) är att inom ramen för projektet (LundaMaTs) bygga den s.k. Lundalänken. Denna är en bussbana mellan järnvägsstationerna och de stora arbetsplatsområdena i kommunen. Undergruppen "övrigt" inkluderar bl.a. satsningar i och på alternativa fordon och bränslen, infrastruktur för elbilar samt åtgärder för att minska utsläppen från arbetsmaskiner. Avslutningsvis kan det konstateras att den minsta undergruppen "biltrafik" (2,av det stöd som fördelas i kategorin), innefattar satsningar på kommunala tjänstebilpooler, ett informationssystem om lediga parkeringsplatser samt satsning på ett transportkort som skall minska privatpersoners behov av att äga bil genom att i stället utnyttja kollektivtrafik och andra transporttjänster knutna till det aktuella kortet. Åtgärdskategorin "Avfall" innefattar 66 åtgärder. Den totala stödsumman till dessa åtgärder uppgår till . Biogasanläggningar och rötning av avfall är den klart dominerande åtgärden såväl vad gäller antalet åtgärder (19 stycken) som stödsumma (av det stöd som fördelas i kategorin). I denna undergrupp hamnar bl.a. den gemensamma satsning på rötning av matavfall som genomförs som ett samarbetsprojekt mellan fem Stockholmskommuner och deras gemensamma renhållningsbolag. Inom undergruppen "materialåtervinning" finns flera satsningar på återvinning av byggmaterial men även satsningar på renovering av gamla batterier och mer marginella projekt som återvinning av gamla vägmärken. Den näst största undergruppen "källsortering av hushållsavfall" innehåller några åtgärder för främjande av källsortering vid skolor och daghem, liksom upprättande av källsorteringsstationer. Återbruksundergruppen inkluderar två satsningar på s.k. sopvaruhus. Undergruppen "övrigt" inkluderar huvudsakligen lakvattenhantering och slamåterföring samt askhantering och askåterföring. har avsatts för olika energieffektiviseringsåtgärder. Stödsumman fördelas på 49 olika åtgärder. Undergruppen "tillvaratagande av spillvärme" innehåller två åtgärder som delar på av det stöd som fördelas i kategorin. Spillvärmen hämtas i från de befintliga ventilationsanläggningarna medan man i utvinner spillvärme från i . Åtgärder inom undergrupperna "energibesparing i bostäder och andra fastigheter" innefattar bl.a. effektivisering av belysning i landstingslokaler, byte av ventilationsanläggning vid sjukhus, fönsterbyten och vindisoleringar, införande av energisnåla lampor i gemensamma utrymmen, enskild elmätning samt inrättande av miljövänliga tvättstugor. Den stora undergruppen "övrigt" (av det stöd som fördelas i kategorin energieffektivisering) inkluderar en mängd åtgärder av mycket varierande slag. Några exempel är byte av belysningsteknik i vägsignaler, fjärrkylanläggningar, energieffektivisering i , byte av kvicksilverlampor i vägbelysning, gasåtervinning vid utlastning av bensin från fartyg samt effektivisering av en livsmedelsbutiks värme- och kylsystem. Kategorin "Vatten och avlopp" omfattar 53 åtgärder fördelade på sju undergrupper. Åtgärderna i denna kategori har beviljats i stöd. Undergruppen "övrigt" innehåller flest åtgärder (15 stycken) och omfattar av kategorins stöd. I denna undergrupp återfinns exempelvis satsningar på kvicksilversanering av avloppssystem, lokal rening av lakvatten, omhändertagande av vattenverksslam och ozonering av dricksvatten. Största bidraget är ett stöd på (av totalinvesteringen) till ett kretsloppsanpassat va-system i , . Inom undergruppen "enskilda avlopp/lokala va-system" dominerar den satsning på miljövänliga bil- och busstvättanläggningar som initierats i . Hela sex av undergruppens åtta åtgärder ingår i denna satsning. I denna åtgärdskategori uppgår antalet åtgärder till tolv, fördelade på fem undergrupper. Totalt har dessa åtgärder beviljats ett stöd på . Noteras bör att ett projekt - ombyggnaden av miljonprogramområdet i - tar () i anspråk av det stöd som fördelas i denna kategori. Den näst största undergruppen är "ombyggnad av industri/kontors-fastigheter" (av det stöd som fördelas i kategorin). Här återfinns bl.a. projekt som syftar till miljöanpassning av en plåtbearbetningsindustri, miljöanpassad ombyggnad av en lokal till medie- och kulturcentrum samt ett samarbetsprojekt mellan en fastighetsförvaltare och ett universitet med målet att kretsloppsanpassa 32 000 kvm lokalyta. Övriga undergrupper innehåller ett fåtal mindre åtgärder. Naturvård/biologisk mångfald I kategorin "Naturvård/biologisk mångfald" återfinns 31 åtgärder som beviljats stöd på sammanlagt . Flest antal åtgärder (11 stycken) klassas som satsningar på hav, sjö eller vattendrag. I denna undergrupp förekommer flera vattenvårdsprojekt men även satsningar på fiskevård, bl.a. genom förbättringar av fiskevandringsvägar. Närmiljösatsningarna är de åtgärder som tar mest stöd i anspråk (47,av det fördelas i kategorin). Antalet åtgärder är emellertid endast fem. satsningarna innefattar bl.a. omdaning av den yttre miljön kring miljonprogramområdet i . Hela (38,) av kategorins stöd läggs på denna åtgärd. I övrigt handlar närmiljösatsningarna bl.a. om ombyggnader av skolgårdar, torg, trafikmiljöer och parker. Undergruppen "övrigt" innefattar mer svårkategoriserade blandprojekt av naturvårdskaraktär. Hit hör bl.a. olika satsningar för att rädda storken, ett kombinerat återbruk- och våtmarksprojekt vid ett gammalt tegelbruk samt miljöanpassning av en golfbana. Kategorin "Stödjande åtgärder" omfattar 48 åtgärder vilka har beviljats stöd på sammanlagt . Nio åtgärder i kategorin erhåller total finansiering inom ramen för stöd till de lokala investeringsprogrammen. Huvuddelen av dessa avser administration och uppföljning av åtgärder som redovisas i andra kategorier. Av kategorins fyra undergrupper är folkbildningsåtgärderna störst både vad gäller antalet åtgärder (22 stycken) och andelen stöd som fördelas i kategorin (66,). Folkbildningsåtgärderna kan innefatta utbildningssatsningar knutna till åtgärder i många av de övriga kategorierna. Det kan handla om utbildningsprojekt kring ekologiskt orienterade ombyggnader av bostadsområden, iordningställande av växt- och djurlokaler, energiprojekt etc. Nämnas bör att det i kommunernas ansökningar förekom många folkbildningsåtgärder, men att dessa ofta saknade en direkt koppling till någon investering och därför inte kunde anses uppfylla kraven i förordningens 1 §. Blott drygt 20 investeringsprogram har fått stöd för projektadministration och uppföljning. De fyra åtgärderna i undergruppen "övrigt" innefattar bl.a. satsningar på en kultur- och miljöfond för folkbildningsåtgärder inom bostadsområden, skolor m.m., på investeringsåtgärder och information för att öka miljöintresset bland boende samt information i samband med uttag av biobränsle och återföring av näringsämnen till produktionsområdet. Den minsta undergruppen, "näringslivsbefrämjande åtgärder", omfattar endast en (1) åtgärd som erhåller ett stöd på ca . Åtgärden avser informationsinsatser i riktade till företag som köper in biogasfordon m.m. Antalet ansökningar om stöd till näringslivsbefrämjande åtgärder enligt 1 § andra stycket har enligt varit litet. Kategorin "Industriprojekt" är den som erhåller minst stöd. (0,av den totala stödsumman) har fördelats på de 13 åtgärder som ingår i kategorin. Kategorins fyra undergrupper innefattar en förhållandevis stor variation på åtgärder. I den, uttryckt i åtgärdsantal, största undergruppen ("Produktions-processer ( minskad miljöbelastning i övrigt") finner vi bl.a. satsningar på upparbetning av oljehaltiga slamprodukter, återföring av träaska till naturen samt betongåtervinning. Satsningarna på nya och mer miljövänliga produkter innefattar övergång till vattenbaserad lackering, utbyte av köldmedier samt installation av en prototypgasturbin för biobaserad kraftvärmeproduktion. Undergruppen "övrigt" består av två åtgärder, där den ena är en satsning på minskad användning av halkbekämpningsmedel vid en flygplats genom fräsning av spår i banorna och den andra en satsning på utvinning av biogas ur en deponi för småskalig el- och värmeproduktion. fördelning av stöd på olika åtgärder Regeringen fattade vid tre olika tillfällen beslut om fördelning av stöd till lokala investeringsprogram. Sammanlagt fördelades i stöd. I tabell 8.6 framgår hur stöd fördelar sig på olika åtgärdskategorier. Tabell 8.6 fördelning av stöd på olika åtgärder Kategori Stöd (mkr) % av stöd Personår % av personår Energiomställning till förnybar energi 504,947 1050 Avfall 196, 777 480 Vatten & avlopp 193,4498 433 Energieffektivisering/besparing 171,645 601 Trafik 134,7015 327 Efterbehandling 92,975 40 Naturvård/biologisk mångfald 91,9027 263 Stödjande åtgärder 28,076 209 Byggnadsåtgärder 9,716 0,79 Industriprojekt 4,587 11 Flerdimensionella projekt 3,398 24 Övrigt 0,603 4 SUMMA 1 432,778 3 522 Av tabellen framgår att satsningar på energiomställning och energieffektivisering prioriterats högre vid fördelning. Från att ha erhållit av det stöd som fördelades 1998, står dessa båda åtgärdskategorier för av det stöd som fördelades 1999. Den enskilt största åtgärden på energisidan är satsningen på ett energikombinat i . Totalinvesteringen i detta projekt uppgår till , och åtgärden erhåller i stöd. Detta innebär att energikombinatet i erhåller av det stöd som fördelades på de två energikate gorierna eller av den totala stödsumma som fördelades . Värt att notera är också att den kategori som fick mest stöd , flerdimensionella projekt, vid fördelning är en av de kategorier som erhåller minst stöd. av det stöd som fördelades hamnar i denna kategori. Vid fördelning var motsvarande siffra . Även kategorin efterbehandling erhåller betydligt mindre stöd än 1998. Detta beror sannolikt på att särskilda medel för efterbehandlingsåtgärder avsattes i budgeten . Den uttalade prioriteringen av satsningar på omdaningen av miljonprogramområden har fått mindre genomslag under det andra fördelningsåret. Kategorin byggnadsåtgärder erhåller av stöd. Detta kan jämföras med fördelning där byggnadsåtgärderna svarade för av den totala stödsumman. Avslutningsvis bör det även nämnas att de s.k. stödjande åtgärdernas andel av stödsumman har minskat från av stödsumman vid fördelning till vid fördelning. De båda årens sammanlagda fördelning av stöd på åtgärdskategorier Summerar man de båda årens fördelning av stöd på olika åtgärdskategorier erhåller man figur 8.7. Den sammanvägda bilden är att de flerdimensionella projekten och satsningarna på omställning till förnybar energi tillsammans står för av det stöd som beslutats av regeringen . Ingen av de övriga åtgärdskategorierna erhåller av de båda årens totala stödsumma. Det allmänna intrycket är att den relativa fördelningen på åtgärdskategorier jämnas ut när man väger samman de två fördelningsårens resultat. Fördelningen av stödet på olika huvudmän I databas redovisas även fördelningen av stöd på olika huvudmän. I tabell 8.7 framgår att kommunala förvaltningar och kommunala bolag är den klart dominerande huvudmannen, med av den stödsumma som fördelades . Företag, exklusive sådana med ägardominans, erhöll av stödet. Tabell 8.7 Stöd till olika huvudmän, fördelning Huvudman (mkr) % av stöd Personår % av personår 881,65 2899,2 Kommunalt bolag 683,20 2286,5 Annat samverkansprojekt 484,04 1793,6 Flerkommunalt projekt 89,11 228,04 Företag 58,51 297,00 Landsting 45,73 144,36 Övrigt 35,69 361,50 Förening/organisation 27,01 123,30 Stat 15,53 46,10 SUMMA 2 320,46 8179,1 En motsvarande redovisning fördelning återfinns i tabell 8.8. Huvuddragen i uppdelningen på huvudmän känns igen års fördelning av stöd. Kommunala förvaltningar och kommunala bolag är de klart dominerande stödmottagarna. De kommunala förvaltningarna erhåller knappt hälften av det stöd som fördelades medan de kommunala bolagen erhåller . Vid det andra årets fördelning har företagen höjt sin andel från till medan det som betecknas "annat samverkansprojekt" minskat från 1998 till 1999. Såväl landsting som föreningar/organisationer erhåller en mindre relativ andel av det totala stödet vid fördelning än vid fördelning. Ingen av dessa båda kategorier erhåller emellertid av det stöd som fördelades under respektive år. Tabell 8.8 Stöd till olika huvudmän, fördelning Huvudman (mkr) % av stöd Personår % av personår 710,6965 1 755,66 Kommunalt bolag 418,692 849,75 Företag 117,2175 309,91 Annat samverkansprojekt 75,680 380,20 Stat 61,550 116,90 Flerkommunalt projekt 16,612 35,50 Förening/organisation 13,461 32,15 Landsting 13,156 23,85 Övrigt 5,3999 15,20 Privatperson 0,314 3,00 SUMMA 1 432,7789 3 522,12 Revisorernas iakttagelser revisorer har i detta kapitel redovisat hur det statliga stödet till lokala investeringsprogram har fördelats på kommuner, åtgärder och huvudmän. Av den analys som genomförts på kommunnivå noterar revisorerna att varken befolkningsstorlek eller arbetslöshetssituation samvarierar med stödets storlek per capita under något av de två fördelningsår som undersökts. revisorer finner heller inget stöd för hypotesen att ju högre arbetslösheten är i en kommun desto mer stöd beviljas per nytillkommet årsarbete. När det gäller stödets geografiska fördelning framgår det tydligt att kommuner i erhöll betydligt mindre stöd per capita vid fördelning än kommuner i och . Detta faktum vägdes emellertid upp av att Norrlandskommunerna relativt befolkningsstorleken fick mer stöd än de andra landsdelarna vid fördelning. Erinras bör dock att fördelning av stöd till utgör den omfattande satsningen på ett energikombinat i . revisorer har inte närmare analyserat om det geografiska utfallet av fördelning går att hänföra till kvalitetsskillnader i ansökningarna men kan konstatera att endast två av tjugofem () Norrlandskommuner beviljades stöd. När det gäller stödets fördelning på olika åtgärdskategorier noterar revisorer att åtgärder inom byggande och boende samt energiomställning och energieffektivisering är klart dominerande, med av det stöd som fördelades . Beträffande fördelningen av stöd på åtgärdsnivå nöjer sig revisorerna i övrigt med att konstatera att målen för regeringens arbete mot en ekologiskt hållbar utveckling ännu bara är definierade på en övergripande nivå. tog ställning till den något mer konkretiserade miljömålstruktur som presenterats i den miljöpolitiska propositionen (prop. 1997/98:145), men skall även ta ställning till de delmål för arbete mot en hållbar utveckling som är under utarbetande. revisorer saknar därmed i betydande utsträckning möjligheter att följa upp den inriktning som fördelningsresultatet indikerar avseende målen för regeringens arbete mot en hållbar utveckling. Revisorerna är hänvisade till att relatera fördelningsresultatet till miljömål som är under omprövning och till sådana allmänna målsättningar som exempelvis kostnadseffektivitet (se vidare kap. 10). revisorer menar att detta är otillfredsställande. Stödets andel av såväl den totala investeringskostnaden som den miljörelaterade kostnaden varierar i stor utsträckning. En åtgärd kan erhålla stöd på allt från till total kostnadstäckning. Stödandelen till vinstdrivande verksamhet är begränsad till av den skäliga kostnad som tillkommit för att ge åtgärden ekologisk prägel. Störst stödandel erhåller efterbehandling av förorenade områden, administration och uppföljning. Stödandelarnas storlek avgörs från fall till fall av regeringen. revisorer har haft svårigheter att identifiera entydiga kriterier för hur stödandelarna bestäms. revisorer konstaterar vidare att fördelningen av stöd på olika kategorier av huvudmän visar på en klar dominans för kommunala förvaltningar och kommunala bolag, medan exempelvis företag och föreningar/organisationer tillsammans endast erhåller av det stöd som har fördelats . Om den klara dominansen för kommunala företag och bolag avspeglar en liten mängd ansökningar från andra huvudmän kan detta indikera att och kommunerna har haft svårigheter att överföra information om de lokala investeringsprogrammen utanför de kommunala förvaltningarna. Bristen på tid under det första årets fördelningsprocess kan ha bidragit till sådana eventuella problem. Om en skev fördelning mellan olika huvudmän är ett resultat av de avvägningar som regeringen har gjort mot bakgrund av kvaliteten i ansökningarna finns en risk för att den kreativitet på lokal nivå som man eftersträvat med den valda fördelningsmodellen hämmas. Privata aktörers intresse för ett förnyat engagemang i ansökningsprocessen riskerar att påverkas negativt om det tydligt framgår att offentliga huvudmän haft betydligt större framgång än andra. Sådana problem kan även förvärras av att kommunerna genom den valda fördelningsmodellen inte ges möjlighet att vidarebefordra entydiga besked om på vilka grunder de privata aktörernas åtgärdsförslag har avslagits. revisorer menar vidare att då kravet på användande av ny teknik eller nya arbetsmetoder endast gäller vinstdrivande verksamhet, kan den klara dominansen av kommunala huvudmän göra att det innovativa inslaget i de stödbeviljade åtgärderna blir begränsat. En avslutande iakttagelse beträffande åtgärdernas huvudmän är att andelen flerkommunala projekt är liten och att andelen minskade under det andra fördelningsåret. Flera kommuner har angivit att tidspressen kändes mer betungande under det första fördelningsåret och att detta bl.a. försvårade kommungemensamma initiativ. Mot den bakgrunden finner revisorer det något oväntat att inte en större andel av stödet fördelades till kommunala samverkansprojekt under det andra fördelningsåret då de tidsmässiga förutsättningarna för flerkommunala satsningar var bättre. När det gäller den låga andelen kommunala samverkansprojekt befarar revisorer att den konkurrenssituation som det aktuella stödet skapar mellan kommunerna i viss mån missgynnar gemensamma satsningar. Den eventuella stimulans för arbetet mot hållbar utveckling på lokal nivå som konkurrensen om det aktuella stödet genererar, måste därför noggrant vägas mot risken att kommunala ambitioner på en kommunövergripande nivå inte förverkligas i tillräcklig utsträckning. 9 Kommunernas skattningar av investeringsprogrammens miljöeffekter I kapitel två redovisas de övergripande mål som finns för arbetet mot en ekologiskt hållbar utveckling. Dessutom konstateras att tagit ställning till den nya miljömålsstruktur som föreslagits i den miljöpolitiska propositionen (prop. 1997/98:145). De övergripande målen skall tillsammans med femton miljökvalitetsmål och ett flertal delmål vägleda arbetet mot en ekologiskt hållbar utveckling. De skattningar av åtgärdernas miljöeffekter som kommunerna gör i sina ansökningar om stöd till lokala investeringsprogram går att relatera till miljömålen och bör därmed utgöra ett viktigt underlag för regeringens prioriteringar mellan olika program och åtgärder. Mot den bakgrunden kan det vara värdefullt att titta närmare på kommunernas skattningar av investeringspro-grammens miljöeffekter och göra jämförelser med de miljökvalitetsmål som beslutades av . I de fall dessa mål ännu saknar nödvändig konkretiseringsgrad eller inte direkt gynnas av den typ av investeringar som beviljats stöd, görs om möjligt jämförelser med tidigare formulerade miljömål som fortfarande gäller. Frågeställningar som belyses i detta kapitel är: Hur ser kommunernas bedömningar ut när det gäller åtgärdernas miljöeffekter? Vilka är bristerna i bedömningarna? Är bedömningarna att betrakta som tillförlitliga beslutsunderlag för regeringens beslut om fördelning av stöd? I vilken omfattning bidrar de uppskattade effekterna till möjligheterna att uppnå nationella miljömål?