frsrdg · GN04RR9 · 2000-01-01 00:00:00 — I den lägesrapport som kom beskrevs hur projektet hade fortlöpt . Projektet stötte inledningsvis på problem då det var flera skolor som anmält sitt intresse för att medverka i projektet, som drog sig ur av olika anledningar. Slutligen hittade man dock skolor att samarbeta med och en modell för det fortsatta arbetet utarbetades. Bland annat informerades föräldrar om migrän, förslag till åtgärder presenterades för skolornas personal och temadagar anordnades. Vid en enklare utvärdering som genomfördes framkom att det fanns ett stort behov av att lära sig mer om barn och huvudvärk, vilket ledde till att projektet beslutade att framställa ett kompendium med resultaten av projektet. Ansökan för inkom till arvsfonden då ansökte om . Inför planerades att de verksamheter som påbörjats i och skulle fortsätta. De modeller som utvecklades skulle dessutom utvecklas och spridas över landet. Arvsfondsdelegationen beviljade stöd med ytterligare . Hälften av beloppet kunde rekvireras omgående, medan hälften utbetalades först . För av projektet ansökte om . Regeringen beviljade ansökan . Beloppet kunde rekvireras med omgående och . Det var tänkt att det skulle genomföras ytterligare fyra seminarier i projektet och att medlemmarna skulle stimuleras till att bilda nya läns- och lokalföreningar. De åtta seminarier som hölls skulle utvärderas liksom de verksamheter som startades vid skolorna i Stockholms- och län . producerades även en film om migrän hos barn. Filmens syfte var att visa hur viktigt det är att utreda barnets huvudvärk så att rätt behandling kan sättas in . En broschyr för att fördjupa filmens budskap producerades dessutom. Under projektets gång framkom att svår spänningshuvudvärk är ett minst lika stort problem bland barn och ungdomar som bland vuxna, vilket resulterade i att önskade göra vissa tillägg () och omredigera filmen. För att kunna finansiera detta ansökte om ytterligare från Allmänna arvsfonden. beslutade Arvsfondsdelegationen att bevilja ansökan. ålades att inkomma med redovisning av använda medel och ett exemplar av filmen i samband med slutredovisningen . Konsulten som var inblandad i projektet har genom haft kontakt med Arvsfondsdelegationen . Konsulten menar att det inte var några problem att sammanställa ansökan om stöd. Hon brukar skriva ett utkast till ansökan och höra vad Arvsfondsdelegationen anser innan ansökan skickas in. Handläggaren på delegationen kan då ge en del praktiska råd om hur ansökan kan utformas bättre. Konsulten upplevde inte att det var ett problem att planera långsiktigt, trots att de inte visste om de skulle få stöd . Arvsfondsdelegationen sade att ramarna var lagda , och konsulten ansåg att om målsättningen följdes så skulle det inte vara några problem att få pengar . Kontrollen av beviljade medel har dock blivit större , vilket konsulten tycker är bra. Även hade givit stimulansbidrag åt projektet. är enligt konsulten lite hårdare än Allmänna arvsfonden när det gäller redovisning. har en väldigt fast målsättning, vilket medför svårigheter att göra avvikelser från ansökan. När det gäller Allmänna arvsfonden är det lättare att vara flexibel och ändra projektet efter förutsättningarna. Konsulten påpekar dock att man måste samråda med Arvsfondsdelegationen först för att få klartecken till förändringar. fick under projektets gång fortlöpande lägesrapporter och deltog i projektets planering. Även docenten som nämnts i ansökan följde arbetet i projektet och gav råd och stöd. Projektledningen bestod av projektledaren, en konsult och förbundets styrelse. Samarbetspartner var , Skolhälsovården samt och Skola. avdelningar och distrikt bidrog med konferenslokaler till en ringa kostnad eller ingen kostnad alls, såväl som med att starta studiegrupper för föräldrar. I det senare skedde samverkan med migränföreningen och föräldraföreningen och Skola. I redovisning av projektet är det möjligt att göra jämförelser mellan budget och utfall. Det finns även utförliga förklaringar till eventuella avvikelser. Redovisningen för det tredje året skulle inkomma , men fick anstånd med redovisningen till och inkom med denna . De övriga redovisningarna inkom på det datum som angivits i beslutet. Den ekonomiska redovisningen av det extra stödet till videofilmen inkom från revisionsfirman . En komplettering med verksamhetsbeskrivning från inkom . Konsulten upplevde inga bekymmer med redovisningen. Bokföringen skedde på separat konto, men pengarna fanns på bankkonto. Konsulten rådfrågade ofta den interna revisorn, som är mycket noggrann och duktig. När han granskat redovisningen kunde den tryggt lämnas till Arvsfondsdelegationen, enligt konsulten. Redovisningen granskades alla åren, utan erinran, av en auktoriserad revisor. Detta uppfattade konsulten som ett krav från Arvsfondsdelegationen. Den auktoriserade revisorn känner väl till internrevisorn och de går gemensamt igenom pärmarna, enligt konsulten. Även enligt revisorns uppfattning har det förelegat god ordning i projektet, till följd av internrevisorn. Den enda kommentar som revisorn har haft är att medlen inte har placerats på särskilt konto, skild från övrig verksamhet. Revisorn menar att Allmänna arvsfondens krav på återrapportering är rimliga, även om vissa uppfattar kraven som "lite svåra". Revisorn anser dock att vissa föreningsrevisorer, som inte är auktoriserade eller godkända revisorer, inte alltid vet vad de ska "titta efter" vid en revision. De har inte den kompetensen. Revisorn anser att en revision i den här typen av verksamhet inte behöver ta i anspråk, och att den därmed inte behöver leda till alltför höga kostnader, även om den görs av auktoriserad eller godkänd revisor. Konsulten menar att det är ett problem när det är ett flerårigt projekt och redovisningen ska inkomma innan ansökan kan beviljas. Redovisningen ska innefatta och det tar dessutom tid att få revisorns underskrift. Det kan uppstå en situation där det inte finns några pengar kvar och det tar tid att beviljas nya. Alla ideella föreningar har inte så mycket egna pengar att de kan hålla verksamheten i gång . Konsulten löste det genom att på ett tidigt stadium be Arvsfondsdelegationen om att få sätta undan pengar till nästkommande år. Slutredovisningen av projektet bestod av en beskrivning av de tre åren, vilka slutsatser man kommit fram till och hur framtiden kunde se ut. Den innehöll rapporter från alla grupper av deltagare, dvs. projektledare, föreläsare, föräldrar, läkare och skolsköterskor. Rapporten - - skulle även användas som undervisningsmaterial. är ett gediget kompendium med utvärdering av de tre åren och erfarenheter från inblandade personer. Den sk. som utarbetats ligger till grund för utbildningsdagar i olika regioner. Det ska bl.a. hållas fyra konferenser där chefssjuksköterskor, idrottslärare och sjukgymnaster utbildas i att gemensamt vårda barn med huvudvärk. De ska i sin tur utbilda vidare ute i kommunerna. Kommunen finansierar sjukgymnastens lön och övernattning. Allmänna arvsfonden finansierar kurserna och resorna. Studiecirklar för föräldrar till barn med huvudvärk har startats och fler ska dessutom startas. hoppas på att erhålla ytterligare medel från Allmänna arvsfonden för att distribuera en plan till varje skolsköterska på landets skolor angående hur man medicinskt och praktiskt omhändertar barn med svår huvudvärk. överlämnade sitt slutbetänkande Politik för unga med förslag till nationella övergripande mål för ungdoms- politiken. Ett centralt tema för kommittén hade varit ungdomars inflytande och det föll sig därför naturligt för kommittén att vända sig till ungdomar med ett brett rådslagsmaterial för att få svar och synpunkter på de frågor kommittén utredde. Ett femtiotal rådslag genomfördes runt om i landet, flertalet med stöd från Allmänna arvsfonden. Den ideella föreningen fungerar som träffpunkt för ungdomar i . Kommunen är huvudman och har anställt sju personer som arbetsledare i föreningen. I övrigt finansieras Nätverket med egna intäkter. Inom Nätverkets regi får ungdomarna utbildning och praktik genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Nätverket ansökte om ur Allmänna arvsfonden för att delta i projektet . Ändamålet med projektet var att stärka ungdomars politiska delaktighet och inflytande i kommunala och globala frågor. För att uppnå detta hade man för avsikt att hålla informationsmöten och rådslag på högstadie- och gymnasieskolorna. Diskussioner skulle hållas med ungdomarna om varför ett rådslag bör finnas, vilka intressen som finns samt hur rådslagen skulle sammansättas och struktureras. Nätverket såg dessutom en fortsättning på projektet, då man trodde sig kunna få nya ungdomar intresserade och rekryterade. Målgruppen för projektet var ungdomar mellan . Innan ansökan om stöd sammanställdes hade Arvsfondsdelegationen genomfört ett informationsmöte där erfarenheter från kommuner som redan hade haft ungdomsråd spreds till kommuner som inte haft det. Mötet gav tips och idéer vilket, enligt projektledaren, underlättade ansökan. Ansökan skrevs ihop på egen hand, utan styrning från Arvsfondsdelegationen, och det upplevdes som en förhållandevis lätt uppgift till följd av informationsmötet. Redan vid ansökningstillfället framgick det tydligt vilka krav som ställdes på återrapporteringen, enligt projektledarens uppfattning. Som samarbetspartners i projektet ingick även föreningen rasismen och . Inga ytterligare stöd söktes för projektet, men kommunen ställde upp med lokaler. beviljade Arvsfondsdelegationen Nätverket till projektet . I beslutet angavs att Nätverket skulle inkomma med en "utvärderande rapport" om projektet, vilket innebär att den enkät som Arvsfondsdelegationen/Ungdomsprojekt skickar med som bilaga ska besvaras. Projektledningen sammanställde även en kortare verksamhetsberättelse för projektet och de ekonomiska kostnaderna redovisades. Materialet sammanställdes av projektledaren och skickades in . Projektledaren anser att det var värdefullt för ungdomarna att tvingas medverka i en utvärdering, eftersom de därigenom kunde dra lärdom av projektet och se vilka problem som funnits. Det var vissa problem med igångsättningen av projektet. Detta hade dels sin grund i att det var svårt att hitta en lämplig projektledare, dels att föreningen mot rasism hoppade av projektet. för den första rapporteringen hade inte några direkta aktiviteter genomförts på grung av förseningarna. Kommunens politiker verkade emellertid positiva till tillkomsten av ett ungdomsråd och såg vikten av att samarbeta med skolan. Från början var det tänkt att Rådslag skulle vara ett ettårigt projekt, men då verksamheten inte kom i gång ansökte Nätverket om stöd för ett andra år. Samarbetsorganisationer var elevrådet på hög- och gymnasieskolor och ungdomsorganisationer. beviljade Arvsfondsdelegationen projektet stöd med för ett andra år. Pengarna som återstod från fördes dessutom över till . Planen var bl.a. att ungdomsråd, , skulle hålla ett öppet möte i gymnasieskolan, och att ungdomar skulle kunna identifiera sig med de unga föredragshållarna och höra hur man i praktiken kan vara med och påverka sin framtid. Ungdomarna skulle även åka till för en mer ingående studie av hur rådet fungerar i praktiken. Enligt projektledarens bedömning gjordes inga stora förändringar i projektet jämfört med ansökan. Den planerade resan till ställdes dock in. Stödet utbetalades omgående till kommunen. Där hade ungdomsrådet ett eget konto där de kunde följa ekonomin och hämta ut pengar. Ekonomiansvarig för projektet anser att de krav som Allmänna arvsfonden ställer på återrapportering är mycket rimliga. Nätverkets ekonomiska redovisning för inkom dock till Arvsfondsdelegationen, och en månad sent vad gäller . I slutet av kvarstod av de beviljade medlen och vid slutet av . Nätverket ville gärna använda pengarna som återstod efter i sin övriga verksamhet, men Arvsfondsdelegationen begärde pengarna tillbaka. Alla projekt som på detta sätt drivs inom kommunens ramar har ett eget konto i kontoplanen, även om pengarna ingår i kommunens förvaltning, säger ekonomiansvarig. Projektets redovisning ingick därmed i kommunens redovisning och granskades av kommunens revisorer vilka är auktoriserade. I slutrapporten om projektet framgick att tio ungdomar medverkat i ungdomsrådet samt att ca 300 deltagit i aktiviteterna som anordnats. Projektledaren hade räknat med att slutrapporten skulle kompletteras med en utvärdering, eftersom det förutom den ekonomiska redovisningen endast var att fylla i den bifogade enkäten. Någon ytterligare komplettering krävdes dock inte från Arvsfondsdelegationen. Projektet genomfördes i samarbete med politiker och tjänstemän i kommunen och med skolor. Samarbetet fungerade bra då politikerna länge hade efterfrågat ett ungdomsråd. Nätverket anser att de uppnådde de uppsatta målen, dvs. att ungdomar i nu har kunskap i vad ett ungdomsråd är och vad de gör. I den slutrapport som projektansvarig skickade in till Arvsfondsdelegationen framgår att man har för avsikt att göra verksamheten permanent. är dock verksamheten vilande, till dess att frågan om finansieringen har klarats ut; nätverket har haft möte med kommunstyrelsen som tycker att det är en bra idé. Det som saknas är ekonomiskt stöd för projektet. En projektgrupp på Stiftelsen beslutade att bygga upp en organisation som skulle erbjuda alternativa insatser för socialt utsatta ungdomar. Organisationen kom att kallas /Big eftersom tanken var att ungdomar med problem skulle kunna få en handledare i livet - en storebror eller en storasyster. Målsättningen var att skapa en flexibel organisation med möjligheter till anpassning efter speciella behov. skulle erbjudas tjänster för insatser som bedömde var önskvärda rörande speciella individer. Till en början skulle projektet bestå av en grupp på fem personer samt en handledare. Var och en av de fem skulle ha en eller högst två ungdomar att engagera sig i. Handledaren skulle ha kontakt med ungdomarna efter de direktiv som satt upp. Ersättning skulle utgå från enligt speciell tariff. Målgruppen för projektet var ungdomar upp till som var fall för intresse och som var i behov av någon form av insats. Geografiskt omfattade verksamheten 17 socialdistrikt. Projektet skulle löpa och enligt projektledaren var man övertygad om att stöd skulle komma att beviljas för alla tre åren. Den årliga ansökan uppfattades endast som en formalitet. I samband med ansökan om stöd från Allmänna arvsfonden fick projektet en broschyr som angav riktlinjerna för beviljande av stöd ur arvsfonden. Den innehöll även information om kraven på återrapporteringen. Det framgick även av broschyren att medlen från Allmänna arvsfonden skulle hållas avskilda från övrig verksamhet, t.ex. på ett eget konto, vilket ledningen uppfattade som problematiskt. Det beräknades ta att få projektet startklart. Arbetsuppgifterna bestod av att göra djupintervjuer med tänkbara medlemmar i gruppen, besöka socialdistrikten för att presentera och förankra projektet, planera och genomföra utbildningen av gruppen, upprätta kontrakt m.m. Kostnaderna för detta beräknades till vilket projektet ansökte om hos Allmänna arvsfonden . Regeringen fattade beslut om att bevilja projektet för det första av . Enligt uppgift från projektledaren påverkades inte projektet av att det sökta stödet inte fullt beviljades, utan man fortsatte så som tänkt. I beslutet angavs att skulle inkomma med en redogörelse för projektet. Återrapporteringen av projektets första år påbörjades dock inte förrän . Utvärderingen var något som krävdes av Arvsfondsdelegationen och skulle, enligt projektledaren, troligtvis inte upprättats annars. fick projektet stöd från ytterligare organisationer, nämligen: De övriga stöden angavs dock inte i ansökan. Detta beror, enligt projektledaren, på att Allmänna arvsfonden beviljade stöd före de andra organisationerna. Det är inte vanligt att organisationer frågar om andra stöd har sökts eller beviljats, menar projektledaren. Enligt projektets rapportering till Arvsfondsdelegationen utvecklades verksamheten snabbt . Det fanns dock vissa problem när projektet skulle sättas i gång, eftersom det då var sommar och det var svårt att få tag på ansvarig personal inom socialdistrikten. Även igångsättningsfasen med marknadsföring, lansering och planering tog än beräknat. Likaså tog iordningställande av lokalerna en månad i anspråk. Ansökan om fortsatt stöd för projektets andra år inkom till Arvsfondsdelegationen . ansökte om , vilket motiverades med att det visserligen var ett projekt inom organisation, men att de likväl var tvungna att finansiera sin egen verksamhet. Det betalade (per ungdom och månad) räckte inte för att nå målet att bli självförsörjande. planerade att öka antalet uppdrag för att förbättra ekonomin, men ansåg sig fortfarande detta år vara beroende av bidrag för att kunna fortsätta att bedriva den verksamhet som påbörjades året innan. Verksamheten beräknas fortsätta i samma form och omfattning som året innan. /95 planerades även att ett program för stöd till anhöriga skulle startas. fattade Arvsfondsdelegationen beslut om att bevilja /Big stöd med för . Det angavs i beslutsmeddelandet att beslutet inte innebar något ställningstagande för fortsatt stöd. För att få det skulle projektledningen inkomma med ny ansökan samt lämna en lägesrapport om projektet. Denna skulle, förutom en beskrivning av projektet, också innehålla en redovisning av kostnader och intäkter för projektet. Merparten av återrapporteringen inkom till Arvsfondsdelegationen och godkändes . Utvärderingen var uppdelad i tre delar där den första beskrev projektets verksamhet och utveckling . Därefter följde en utvärdering av samtliga behandlingsuppdrag som de medverkande i projektet hade arbetat med. Den tredje delen var en summering och diskussion kring vad som varit bra och vad som borde förbättras inom /Big arbete. inkom ansökan om stöd med för projektets tredje och sista år. Projektledningen angav att deras mål var att bli självförsörjande och att de trodde sig snart uppnå det målet om fortsatte att anlita dem i samma omfattning. Det var emellertid projektledningens ambition att under ytterligare även kunna investera i utbildning och metodutveckling, varför projektet behövde ytterligare stöd från Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beviljade ansökan och angav att ytterligare stöd ur Allmänna arvsfonden inte kunde påräknas. De ekonomiska redovisningarna för det första och inkom cirka efter utsatt tidpunkt. Den slutliga ekonomiska redovisningen, som skulle inkommit , inkom först . Arvsfondsdelegationen påminde om redovisningen vid ett flertal tillfällen, både skriftligen och muntligen. Enligt ekonomiansvarig för , som slutligen upprättade redovisningen, berodde förseningen på att det fanns skilda meningar om vem som skulle upprätta redovisningen - eller föreningen. När det väl blev klargjort vem som skulle ansvara för redovisningen var det inte problematiskt att redovisa, enligt ekonomiansvarig. I princip har de tilldelade medlen utnyttjats till de ändamål som de var avsedda för. användes emellertid ca till ombyggnationer och korttidsinventarier, något som inte fanns upptaget i ansökan. Redovisningen för det första och granskades av en auktoriserad revisor. Tredje året granskades redovisningen av en förtroendevald revisor. Revisorn var dock inte involverad i själva driften av verksamheten. Årsredovisningen för stiftelsen som helhet granskas av en auktoriserad revisor. Inga erinringar framfördes i revisionsberättelserna. Den förtroendevalde revisorn efterlyser dock anvisningar från Allmänna arvsfonden angående vad som ska granskas. Revisorn menar att detta är särskilt viktigt i de fall då revisorn inte är auktoriserad eller godkänd. Under samtliga år översteg kostnaderna bidraget, varför det inte fanns några pengar kvar att återbetala. Projektet tillhörde Stiftelsen för att därefter övergå till en egen ideell förening. Efter det att den ideella föreningen lades ned, på grund av att den administrativa delen tog för mycket tid, har verksamheten fortsatt i regi. Verksamheten bedrivs utan bidrag från Allmänna arvsfonden eller annan organisation, och finansieras genom att köper tjänster av /Big . Verksamheten går ihop ekonomiskt men projektledningen uppger att de saknar resurser till utbildning. X har bedrivit verksamhet i området i . ansökte man stöd om från Allmänna arvsfonden för ett nytt folkrörelsearbete, projektet , som skulle bedrivas i samverkan med kommunen. Projektet skulle omfatta både målgrupperna barn och ungdom. Projektets syfte var att utifrån en ungdomssatsning vända bilden av till något positivt för alla i området. Herrgården, där Teater X bedriver sin verksamhet, skulle utvecklas till "Drömmarnas hus". Tillsammans med kommuns miljöcentrum och andra skulle det skapas ett ekologiskt med möjlighet bl.a. till nya arbeten, att påverka sina liv, att känna sig behövd, att ge sina barn drömmar om en framtid samt att göra området till en förebild för hela . För beräknades totalkostnaden för projektet bli och Teater X ansökte om från arvsfonden. Medel för projektet hade beviljats från kommun i form av att man hyresfritt fick verka i lokalerna, dvs. ett bidrag motsvarande . För projektets räkning ansöktes även om medel från och . Regeringen beviljade X stöd ur arvsfonden med för i den treåriga satsningen. Av de beviljade medlen skulle dock avsättas för en utvärdering av projektet enligt regeringens beslut. Projektet erhöll dessutom från samt bidrag till projekteringskostnaderna för ombyggnaden av "Drömmarnas hus" av . Eftersom regeringens beslut om bidrag ur arvsfonden inte innebar ett ställningstagande till stöd under projektets andra eller tredje år, uppmanades Teater X att inkomma med en förnyad ansökan om man önskade ytterligare medel . Ansökan skulle ha inkommit , dvs. i samband med redogörelsen och redovisningen för projektets första år. inkom ansökan till Arvsfondsdelegationen om stöd för . Arvsfondsdelegationen godkände redovisningen för samt beviljade projektet stöd för med . kommun bidrog med ytterligare för hyran av lokaler. I samband med redovisningen för inkom den tredje ansökan om stöd på , vilken Arvsfondsdelegationen beviljade . Förutom kommunens bidrag på för hyra av lokaler erhöll projektet inget ytterligare stöd från andra bidragsgivare. Den slutliga redovisningen av projektet har ännu inte inkommit till arvsfondsdelegationen. Projektledningen ska dock lämna en utvärderande rapport om projektet samt en redovisning av kostnaderna i sin helhet . Redovisningen av de beviljade medlen för år 1 och 2 inkom till Arvsfondsdelegationen inom utsatt tid. Båda åren krävdes dock vissa mindre kompletteringar, och redovisningarna godkändes i samband med att ytterligare stöd beviljades. X är en ekonomisk förening som driver flera olika projekt med "öronmärkta medel som hålls avskilda". Föreningen hade en omsättning på . Föreningens revisor, som även är revisor för projektet , är godkänd revisor och har arbetat med Teater X . Den ekonomiska redovisningen av projektet undertecknats av revisorn som inte har haft några invändningar. Detta beror, enligt revisorn, till stor del på att en redovisningskonsult är anlitad, som en, ser till att allt löpande sköts. De största kostnaderna för projektet har gällt lönerna, vilka dock varit mycket rimliga, enligt revisorns bedömning. Projektledningen för Teater X anser att det är betydelsefullt med en bra redovisning så att alla tankar kring eventuella felaktigheter undanröjs. Teater Xs ledning anser även att det är viktigt med uppföljning och utvärdering av de projekt som genomförs, vilket bl.a. resulterade i att man medverkade till idén om en utvärdering av projektet. Utvärderingen kom dock att omfatta endast utbildningsdelen inom projektet , dvs. delprojektet , och pågick som projektet genomfördes . Utvärderingen genomfördes av en forskarstuderande från . Enligt projektledaren för projektet utvärderingen varit mycket värdefull och ska nu ges ut i bokform för att andra ska kunna dra nytta av erfarenheterna.