frsrdg · GN04RR7 · 2000-01-01 00:00:00 — Ett vaktbolag skötte arrestbevakningen vid polishuset i . har polisen i ansvaret för transporter i samband med polisförhör. Polisen sköter även arrestbevakningen. Tjänstemän vid berörda myndigheter i och anger att organisationen funnit sin bestående form. Flera faktorer påverkar utvecklingen , bl.a. ändrad brottslighet, lagändringar och den ekonomiska utvecklingen. Det blir därför svårare att i ett senare skede särskilja effekterna av häktesnedläggningen. Driftskostnaderna för häktet i var ca . Om häktet i skulle ha varit kvar skulle, enligt , personalstyrkan ha utökats. För att tillgodose de ökade kraven på gemensamhet för de häktade hade det, enligt kansliets bedömning, varit nödvändigt att anställa mer personal för att leda aktiviteter och sköta övervakningen. Den överkapacitet som rådde vid häktet i gällde emellertid även personalen. Man hade ungefär två årsarbetskrafter mer än övriga häkten i förhållande till antalet häktesplatser. Det är därför inte självklart att personalen vid häktet i hade behövt utökas om häktet hade varit kvar. Det är inte heller uteslutet att häktet i skulle ha ålagts besparingar. Verksamheten hade då rationaliserats och driftskostnaderna minskat. Kostnaderna för häktet i kunde således ha blivit både högre och lägre beroende på vilka åtgärder som hade vidtagits. Kostnaderna vid häktet i för transporter till och från består av lönekostnader, övernattningar samt kostnad för bil vid sammanlagt 78 transporter. gav detta en årlig kostnad på ca . Då häktet i inte har utökat sin personal eller sina lokaler efter nedläggningen av häktet i består den tillkommande vårdkostnaden av ökade driftskostnader. Denna kostnad är vid Härnösandshäktet . uppgick kostnaderna för häktade från till ca . Häktade transporterades även till häktena i , och . De tillkommande vårdkostnaderna består då även av den rörliga driftskostnaden . Genomsnittskostnaden för övrig drift vid landets häkten är ca . Den beräknade kostnaden för häktade från vid dessa tre häkten blir ca . Transporttjänstens kostnader för transporter av häktade från Östersundsområdet uppgick till ca . Hela summan är dock inte en ökning jämfört med tidigare. och 1995 hade Transporttjänsten kostnader för transporter av häktade till och från på i genomsnitt . Detta innebär att den årliga kostnaden kan beräknas ha ökat med i storleksordningen . Ekonomiska konsekvenser för kriminalvården För kriminalvården innebar nedläggningen av häktet i en besparing på ca . Den tillkommande kostnaden för polisen för hyra och lokalvård av häktets gamla lokaler uppgick till . Denna kostnad har polisen valt att åta sig. Man var inte tvungen att överta lokalerna, men ansåg sig behöva större utrymmen för bl.a. undervisning och sammanträden. Man tog tillfället i akt när häktet lades ned. Det är inte självklart att polisens hyreskostnad bör hänföras till häktesnedläggningen. Polisen hade dock inte tidigare, trots mer internutbildning och fler anställda, utökat sina lokaler. Två poliser och en civilanställd sköter arrestbevakningen. Kostnaden 1997 var ca . gjorde polisen 30 resor som var och en tog . åker två poliser till för att hålla förhör. åkte en polis ensam till häktet för att hålla förhör . De totala resekostnaderna för polisen uppgick till ca . Kostnaden för advokaternas resor till häktet uppgick , enligt beräkningar från Tingsrätten i , till ca . hade staten utgifter för a-kassa till de tidigare anställda vid häktet som inte fått nytt arbete motsvarande . Två tidigare anställda pensionerades , vilket innebar en kostnad för staten i form av pensioner motsvarande ca inklusive lönekostnadspålägg. Ekonomiska konsekvenser för staten För kriminalvården innebar nedläggningen av häktet i att man gjorde en besparing på ca . För staten innebar häktesnedläggningen tillkommande kostnader på mellan 4,0 och 4,8 miljoner De ökade kostnaderna för kriminalvården och staten i övrigt översteg dock, enligt dessa beräkningar, inte kriminalvårdens besparing. Flera effekter av nedläggningen har dock inte kvantifierats. De ingår inte i ovanstående beräkningar utan diskuteras mera utförligt nedan. revisorers tidigare rapport - en jämförelse av resultat Häktet i lades ned till följd av de besparingar som kriminalvården hade ålagts. hade en rad argument för att lägga ned häktet i . Driftskostnaden per plats var högst i landet vid häktet i . Av statistik från Kriminalvårdens transporttjänst framgick att ett femtiotal häktade flyttades till häktet i från andra häkten. Styrelsen såg detta som en förklaring till att häktet uppvisade en genomsnittligt högre beläggning än vad upptagningsområdet genererade. Överkapacitet rådde även vid häktet i . hade fått kritik för häktesstandarden av till förhindrande av tortyr och inhuman eller förnedrande behandling eller straff. Kritiken ledde till åtgärder som främst syftade till att förbättra möjligheterna till gemensamma aktiviteter vid landets häkten. ansåg att häktet i inte uppfyllde de senaste årens krav på utformningen av häkten. Skulle man ha behållit häktet i hade detta behövt byggas om till betydande kostnader. I rapporten (1995/96:6) drog revisorerna slutsatsen att det var ekonomiskt motiverat för att lägga ned häktet i , under förutsättning att häktena i och båda hade en betydande överkapacitet och att verksamheten där inte rationaliserades. Revisorernas kalkyl innefattade även utfall för statsbudgeten i övrigt samt för samhällsekonomin. Dessa beräkningar visade att beslutet skulle komma att leda till betydande tillkommande kostnader. Revisorerna konstaterade att det inte kunde uteslutas att nedläggningen var både statsfinansiellt och samhällsekonomiskt olönsam. Antalet tillsvidareanställda vid häktet i var vid nedläggningstidpunkten 22 personer. En person gick i pension och fyra fick nytt arbete inom kriminalvården. Följande prognos gjordes för de övriga. Revisorerna antog att två personer av 22 tillsvidareanställda skulle vara anställda hos annan arbetsgivare än kriminalvården. Fem personer förväntades studera och därefter erhålla sysselsättning. En person antogs få sjukbidrag under hela kalkylperioden. Revisorerna räknade med att nio personer skulle vara arbetslösa med a-kassa varvat med olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder under , dvs. till och med . Därefter förväntades sex personer finna ny sysselsättning under resterande delen av kalkylperioden. Tre personer väntades förbli arbetslösa till och med , då särskild pensionsersättning skulle utbetalas. var situationen annorlunda. Ytterligare tre personer var pensionerade jämfört med revisorernas tidigare prognos. Ingen av de tidigare anställda studerade. Den tidigare prognosen bör därför justeras. som var arbetslösa antas att de är arbetslösa , dvs. till och med . Därefter antas huvuddelen ha fått nytt arbete. Beräknings-mässigt förutsätts att två personer erhåller särskild pensionsersättning . Jämförelsen nedan avser de beräkningar som gjordes i revisorernas tidigare rapport och beräkningar som gjorts väsentligen avseende . I den tidigare rapporten användes en kalkylränta på och en kalkylperiod . I rapporten angavs att denna ränta användes i avsaknad av en enhetligt rekommenderad kalkylränta för den offentliga sektorn i . Kalkylen är gjord prisnivå. I sammanställningen av de beräkningar som gjorts för används en ränta på och en kalkylperiod . I en rapport argumenterar för en sänkning av räntan vid samhällsekonomiska kalkyler från till . Sammanställningen utgår års priser. De kostnader som inkluderas i den samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningen markeras med (. Jämförelse mellan sammanställningen i revisorernas rapport /96:6 och uppföljningen avseende . Miljoner kronor, beloppen är avrundade till en decimal. Årlig kostnad eller nytta, rapport / 96:6 Nuvärde, rapport / 96:6 Kostnad eller nytta, avseende Nuvärde, avseende KRIMINALVÅRDEN Besparing, nedläggning av häktet ( Kommentar: Skillnaden vid beräkningen av nuvärde beror på att räntan i den senare beräkningen sänkts från till . + 9,0 +58,2 +9,0 +60,6 Besparing, ombyggnad av häktet i ( Kommentar: Denna besparing ingick ej i revisorernas tidigare beräkning - - +2,5 +2,5 Vårdkostnader ( Kommentar: Denna kostnad består av vårdkostnader för häktet i samt övriga häkten som tar emot häktade från Östersunds- -0,5/-0,2 -3,2/-1,3 -0,5 -3,4 Ökade transportkostnader ( Kommentar: Detta är transportkostnaderna för häktet i samt övriga häkten. -0,7/-0,3 -4,5/-1,9 -0,7 -4,6 Övernattning ( Kommentar: Denna kostnad ingår för i de sammanlagda transportkostnaderna (ovan). -0,2 -1,3 - - Hyreskostnad Kommentar: Häkteslokalerna lämnades , . redovisas här den slutliga hyreskostnaden. -1,5 -2,1 -2,5 -2,5 Lönekostnad Kommentar: redovisas här den slutliga lönekostnaden. -1,0 -1,0 -1,8 -1,8 Avvecklingskostnad, ( Kommentar: Avvecklingskostnaderna består av personalkostnader i samband med avvecklingen av häktet. I avvecklingskostnader ingår exempelvis ersättning till personalen för dubbel bosättning och resekostnader. redovisas här den slutliga avvecklingskostnaden. -0,8 -0,8 -0,3 -0,3 Totalt nuvärde, kriminalvården * +45,3/ +49,8 * +50,5 STATEN I (polisen/) ( Kommentar: Som framgår överskattades kostnaden beträffande ombyggnaden av arrestlokalerna i den tidigare beräkningen. -0,6 -5,0 -0,1 -0,6 Rastgård (polisen/) ( Kommentar: Rastgården har ännu inte byggts om; ombyggnaden planeras ; kostnads-beräkningar saknas . För jäm-förbarhetens skull redovisas här samma belopp som i den tidigare beräkningen. -0,3 -2,5 -0,3 -2,5 Arrestbevakning (polis) ( -2,5/-0,4 -16,2/ -2,6 -1,6 -10,7 Tillkommande hyreskostnad (polis)( Kommentar: Som framgått kan man argumentera både för att den ökade hyreskostnaden bör tas med som en kostnad, hänförlig till häktesnedläggningen och för att den inte bör tas med. Därför beräknas den här som ett intervall. - - -0,8 / 0 -5,1/ 0 Resor m.m. ( Kommentar: beräkningar har resekostnaderna och kostnaderna för besök, övernattningar, traktamente etc. beräknats tillsammans, däremot har kostnaderna för polis och advokat skilts åt. Resekostnader för utredande personal (polis och advokat) ( -0,6/-0,4 -3,9/-2,6 - - Kostnad för besök av häktade (polis och advokat) ( -1,4 -9,0 - - Kostnad för besök och resor (polis) ( - - -0,1 -0,8 Kostnad för besök och resor (advokat)( - - -0,3 -2,1 Kostnad för besök och resor (åklagare) ( Kommentar: Efter nedläggningen reser inte åklagare för att delta vid förhör varför ingen kostnad finns för . -0,2 -1,3 - - Mathållning, läkare och sjuksköterska (polis) ( Kommentar: ingår dessa kostnader i kostnaderna för arrestbevakningen (jfr ovan). -0,3 -1,9 - - Studier (staten i övrigt) Kommentar: Ingen av de tidigare anställda vid häktet i studerade eller beräknas börja studera under den resterande kalkylperioden. * -1,9 - - Pensionsersättning (staten i övrigt) Kommentar: Pensionsersättningen förväntas motsvara av den tidigare lönen inklusive lönekostnadspålägg. Beräkningen bygger på den ovan beskrivna prognosen. * -0,7 -0,4 -3,0 A-kassa och arbetsmarknadspolitiska åtgärder (staten i övrigt) Kommentar: Statens förväntade utgifter har beräknats utifrån den ovan beskrivna prognosen. * -3,6 -1,6 -6,0 Totalt nuvärde, staten i övrigt * -46,1/ -31,2 * -30,8/ -25,7 SAMHÄLLSEKONOMIN Den uppsagda personalens alternativa sysselsättning, justering av ursprunglig personalinbesparing - Personal med arbete inom kriminalvården * 0 * 0 - Personal med tidsbegränsad anställning * 0 - - - Personal som studerar, kostnad * 0 - - - Personal som studerar, tillkommande inbesparing * +0,4 - - - Personal med sjukbidrag eller särskild pensionsersättning Kommentar: Här beräknas produktionsbortfallet (inklusive lönekostnadspålägg) för pensionärer som är och ej uppbär sjukpension. Beräkningen bygger på ovan beskrivna prognos. * -1,1 -0,6 -4,4 - Personal med a-kassa och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder Kommentar: Här beräknas produktionsbortfallet (inklusive lönekostnadspålägg) för de tidigare anställda vid häktet som beräknas uppbära a-kassa eller delta i arbetsmarknadspoli- tiska åtgärder (se prognosen ovan). * -6,0/-5,5 -2,8 -11,4 Intagna - Förändrade möjligheter att träffa polis, advokat och åklagare ** ** ** ** - Förändrade möjligheter till kontakt med anhöriga ** ** ** ** Anhöriga - Förändrade möjligheter till kontakt med intagna ** ** ** ** - Förändrade kostnader för anhöriga vid besök (resor och tid) ** ** ** ** Trafikeffekter Kommentar: I revisorernas tidigare rapport beräknades enbart de ökade kostnaderna för olyckor. Beräkningarna som redovisas för bygger på uppgifter för olyckskostnad och miljökostnad per färdkilometer. -0,2 -1,3 -0,1 -0,8 Regionalpolitiska effekter ** ** ** ** Totalt nuvärde, samhälls- ekonomin * +0,5/ +20,4 * +16,4/ +21,5 * endast nuvärdesberäkning ** ej kvantifierat Som framgår av tabellen finns det stora skillnader beträffande vissa beräknade belopp. Övervältringen av kostnader på andra delar av rättsväsendet blev inte så stor som revisorerna befarade i den tidigare beräkningen. Vid de olika delarna av rättsväsendet har man sannolikt anpassat verksamheten efter de rådande förhållandena. Höga kostnader för resor i kombination med minskad verksamhetsvolym har medfört att man valt att begränsa besöken till häktet. Revisorerna gjorde i sin tidigare rapport en mer optimistisk prognos för den personal som var anställd vid häktet i än vad utfallet t.o.m. visar. Detta har som framgått föranlett en justering av prognosen. Den uppföljande kalkylen visar att vinsten för kriminalvården efter häktesnedläggningen är betydande. Beräkningarna av tillkommande kostnader och avvecklingskostnader stämmer sammantaget förhållandevis väl med den ursprungliga kalkylen. Vinsten för kriminalvården är större än nettokostnaden för staten i övrigt. För staten som helhet uppkommer därmed ett positivt resultat, som emellertid är betydligt lägre än för kriminalvården. Även för samhällsekonomin visar den reviderade kalkylen ett positivt resultat, som dock uppgår till mindre än hälften av vinsten för kriminalvården. Hur nedläggningen skall bedömas i ett samhällsekonomiskt perspektiv beror också på vilka värden som ges de poster som här inte har kvantifierats (se nedan). När det gäller häktesnedläggningen har kostnaderna för färre besök av polis och åklagare och en därmed förknippad risk för dåliga utredningar inte kvantifierats. Inte heller har förhållandet att de häktade får färre besök av anhöriga samt regionalpolitiska effekter innefattats i beräkningarna ovan. i har inte fått utökade resurser sedan häktesnedläggningen, tvärtom har man ålagts besparingar. Det har främst inneburit färre poliser vid myndigheten. Vidare motsvarar den ökade årliga hyreskostnaden för polisen sedan man övertog häktets gamla lokaler ungefär lön för två poliser eller ett flertal förhörsresor. I och med häktesnedläggningen övertog polisen bevakningen av polisarresten. Två poliser och en civilanställd sköter nu denna bevakning. Hyreskostnaden och kostnaden för arrestbevakningen motsvarar således tillsammans fyra polistjänster. Vidare tar polisens resor till häktet för att hålla förhör tid från annan polisverksamhet. Färre polistjänster innebär att volymen polisarbete blir mindre, vilket kan leda till att polisen löser färre brott. Om färre häktas och döms sjunker kostnaderna för kriminalvården. Den besparing kriminalvården gjorde genom att lägga ned häktet i är alltså delvis betingad av att polisens insatser har minskat. När polisen ägnar mindre tid åt utredningsarbete finns det risk för att utredningarna blir sämre. Sämre utredningar leder inte enbart till inställda rättegångar utan även till att det finns risk för att brott inte upp. I de fall skyldiga frias på grund av bristfälliga polisutredningar innebär även det en besparing för kriminalvården, men negativa effekter för samhället i övrigt. Samhällets kostnader för förlorat polisarbete och för risken att brott inte upp är inte medräknade i sammanställningen ovan. Polisen anger att man besöker häktade i mindre utsträckning nu än vad man gjorde när häktet fanns i . Polis, åklagare, domare och representanter för frivård menar att det leder till att utredningarna blir sämre. Om det är så att det längre avståndet innebär att utredningarna har blivit sämre och att färre brott upp innebär det negativa effekter av olika slag för samhället. Enligt frivårdsmyndigheten kan lyckad kontraktsvård innebära att den dömde slutar med missbruk och brottslighet. Om utredningarna från frivården blivit sämre på grund av att frivården inte längre besöker de häktade och det leder till att färre dömda genomgår kontraktsvård får även det negativa effekter för samhället. Advokaterna menar att de inte besöker de häktade lika ofta nu som när häktet fanns i . Man menar att det resulterar i att både advokater och tilltalade är sämre förberedda för huvudförhandling. Intervjuade myndighetsrepresentanter från och är överens om att de häktade från Östersundsområdet får färre besök av sina anhöriga än andra. Effekterna av färre besök från polis, åklagare, advokat, frivårdsmyndighet och anhöriga är inte medräknade i sammanställningen ovan. Regionalpolitiska kostnader har ej räknats med i ovanstående kalkyl. Dock är det inte uteslutet att det minskade antalet arbetstillfällen som nedläggningen medförde har bidragit till avflyttning från regionen. 6 Revisorernas överväganden och slutsatser I detta avsnitt diskuterar revisorerna effekterna av häktesnedläggningen i . Revisorerna konstaterar att det inte bara är i som man har långt till närmaste häkte. Även i andra delar av landet transporteras häktade till häkten som ligger relativt långt från den ort där polisutredningen görs. I finns endast ett häkte och det ligger i . Bl.a. i (från ), (från ), (från ) och (från ) saknar man häkte och polisen får därför sköta utredningsarbetet på i princip samma villkor som polisen i . På de olika orterna har man inte haft häkte , och man kan därför inte referera till något annat. Samtliga poliser på de olika orterna anser att det är opraktiskt och tidsödande att inte ha något häkte på orten. Poliserna på de mindre orterna lämnar ofta över utredningen till polisen i , speciellt vid grövre brott. Polisen i anger att man övat upp förmågan att hålla telefonförhör. Man menar dock att användningen av telefonförhör försämrar utredningskvaliteten. Poliserna på respektive ort menar att de har dålig uppfattning om hur de häktade uppfattar situationen. De anser dock att det är bra för de häktade att vistas på ett häkte där det finns möjligheter till gemensamma aktiviteter, även om det innebär att antalet besök blir mindre. Uppfattningarna om verkligheten går isär Efter häktesnedläggningen i går uppfattningarna isär beträffande hur praktiska problem löses. Den mest märkbara skillnaden finns mellan representanter för berörda instanser i (polis, åklagare, domstol, advokat samt kommun) och berörda instanser i (, Transporttjänsten samt häktet). Skillnaderna i uppfattningarna kan bero på att man upplever situationen på olika sätt. De kan även bero på att myndigheterna i arbetat på ett annat sätt med utredningar än myndigheter i övriga landet. Det kan ha fått som konsekvens att häktade från Östersundsområdet tidigare behandlades annorlunda jämfört med häktade från övriga landet. Representanter för polis, åklagare och advokater i anger att man när häktet fanns i besökte de häktade oftare än vad man gör . Vid häktet i anger man att poliser och advokater från inte besöker häktet i mindre utsträckning än vad poliser och advokater från mer närliggande städer gör. Enligt polis och åklagare i måste besök av häktade med restriktioner övervakas av någon med god kunskap om förundersökningen. Enligt representanter för häktet i får häktade med restriktioner besök efter tillåtelse från åklagaren. Besök tillåts endast i undantagsfall, men när det sker övervakas besöken av en vårdare från häktet. Häktet och Transporttjänsten i anger att man i vissa fall transporterar häktade till för förhör utan att begära ersättning för detta av polisen i . Enligt polisen i kan de beställa transporter från häktet och Transporttjänsten mot ersättning men att man av ekonomiska orsaker undviker det. Uppföljning av tidigare beräkningar Den uppföljande kalkylen visar att vinsten för kriminalvården efter häktesnedläggningen är betydande. Jämfört med de tidigare beräkningarna har dock kostnaderna för resor blivit betydligt lägre. Myndigheterna har anpassat sig till situationen; enligt dem själva har man gjort det av ekonomiska skäl. Däremot blev flera personer arbetslösa och pensionerade än vad revisorerna tidigare räknat med. Sammantaget överensstämmer de samhällsekonomiska beräkningarna förhållandevis väl med revisorernas tidigare beräkningar. När hänsyn tagits till de samhällsekonomiska kostnader som kvantifierats i ovanstående beräkning kvarstår en besparing till följd av häktesnedläggningen. Denna besparing var dock mindre än hälften av den besparing kriminalvården gjorde. Hur nedläggningen skall bedömas i ett samhällsekonomiskt perspektiv beror dock även på vilka värden som ges de poster som inte har kvantifierats i beräkningarna. Dessa diskuteras nedan. Som ovan nämnts anser representanter för olika delar av rättsväsendet i att utredningarna har blivit sämre och att det är en effekt av häktesnedläggningen. Ett stort antal häktade från Östersundsområdet försätts på fri fot eller fram till och med huvudförhandling. Som redovisats ovan är andelen försatta på fri fot från Östersundsområdet större än vad som gäller för samtliga häktade vid häktet i . Detta kan vara en effekt av häktesnedläggningen, men även andra faktorer kan ha betydelse, exempelvis det lokala arbetssättet i . Mindre verksamhetsvolym ger bättre lönsamhet Polisens utgifter för förhörsresor är låga. Resekostnaderna är mindre än beräknat. Åklagaren värnar om arbetsklimatet mellan polis och åklagare och utnyttjar därför inte möjligheten att på polisens bekostnad få de häktade transporterade till häktet i för förhör. Polisen har möjlighet att genom egna beslut påverka utredningarnas kvalitet. Att utgifterna för polisens resor är låga behöver i detta sammanhang inte betraktas som något uteslutande positivt. Om polisen hade utnyttjat de möjligheter som finns hade dock utgifterna blivit större och nedläggningen av häktet mindre lönsam. Utrymmet för annat polisarbete hade blivit mindre. Östersundspolisen har vidtagit åtgärder för att bemöta de besparingskrav som polisen ålades av regeringen . Enligt uppgift från i har man minskat utgifterna för personal, internutbildning, investeringar samt hyror för polisstationerna i länet. Polisens utökade lokal-yta i efter det att man övertog häktets gamla lokaler består som ovan nämnts bl.a. av utbildningslokaler. Polisen i har således utökat lokalytorna där undervisning kan hållas som man minskat internutbildningen. Den mindre volymen polisarbete som man vid polisen i fått kan främst hänföras till de besparingar man ålagts men även till de ökade kostnader man åtagit sig eller ålagts till följd av häktesnedläggningen. Revisorernas slutsatser kan sammanfattas på följande sätt. Kriminalvården har gjort en vinst genom att lägga ned häktet i . Det beror främst på att det fanns överkapacitet vid häktena i både och . Nedläggningen har medfört ökade kostnader för främst polisen. Ökade kostnader för hyror, arrestbevakning och resor har givit mindre utrymme för operativt polisarbete. Färre häktade har inneburit en större besparing för kriminalvården till följd av häktesnedläggningen. Det finns således ett samband mellan omfattningen av det operativa polisarbetet och besparingens storlek. Nedläggningen av häktet har delvis fått oförutsedda konsekvenser, framför allt beroende på att nedskärningar i polisverksamheten leder till bättre ekonomi för kriminalvården. En jämförelse med revisorernas tidigare beräkningar visar att kostnaderna för resor överskattades, medan samhällets kostnader för uppsagd personal och pensioner däremot underskattades. Efterkalkylen visar på i vissa fall väsentliga skillnader jämfört med tidigare beräkningar.