frsrdg · GN04NR1 · 2000-01-01 00:00:00 — På en fråga om det kommande tågpriset mellan och på den fasta Öresundsförbindelsen svarade att priserna för tågresor ännu inte var fastställda, men att det uppgivna priset att ta sin bil fram och tillbaka över bron, , enligt hans uppfattning var alldeles för högt. Priset för tågresor borde sättas så lågt att många fann det lönsamt att pendla inte bara för arbete men också för studier. vudmännen i regionen borde prova sig fram med sikte på att få så låga priser som möjligt - och gärna med hög flexibilitet så att det blev billigare att åka när det var låg trafik. Ett lågt pris skulle ge större volym och flera intäkter. () ställde frågan hur man kunde använda det nordiska samarbetet för att bli starkare i kampen mot nazism och rasism. svarade med att hänvisa till den upplysningsverksamhet som bedrevs i men menade att det var naturligt att samarbeta för att bekämpa kriminella nazister, som själva hade nätverk och samarbetade över gränserna. Tillräckligt var inte gjort ännu, och problemen såg ut att växa. Det var en uppfordran att öka engagemanget och skärpa tonen och effektiviteten i arbetet - kanske också i den nordiska dimensionen. Den danska samarbetsministern framhöll med anledning av en skriftlig fråga i samma ämne att det hade utarbetats rapporter om insatser mot främlingsfientlighet som också kunde ge svar på hur man på bostadsområdet, utbildningsområdet och genom kulturpolitik och socialpolitik etc. kunde förebygga, att man skapade subkulturer i förhållande till samhället som helhet. Med anledning av debatten om "handelsläckaget" som följd av de stora prisskillnaderna mellan och framhöll att skillnaden i mervärdesskatten var en liten faktor i sammanhanget. Interna förhållanden gjorde det mycket dyrt att leva i . folk röstade nej till sin egen jordbrukspolitik genom att åka över gränsen och köpa mat under den svenska och den europeiska jordbrukspolitiken. () följde upp sin fråga vid de 49:e och 50:e sessionerna om de höga kostnaderna för visum från till och exemplifierade med ett pojkfotbollslag från som inte kunnat delta i en turnering i då man ej hade råd med de kostnader det medförde att resa genom - dels visumavgift, dels en sjukförsäkring som krävdes för genomresa. Av svaret framgick att det fanns möjlighet att efterskänka visumavgiften men att det var mycket komplicerat genom att den finske utrikesministern måste fatta beslut i varje enskilt fall. Det var en lagändring som var ganska ny, och samarbetsministern skulle ta med sig frågan hem. Sjukförsäkringsavgiften var ett svårare problem då enskilda kommuner annars kunde råka ut för orimliga kostnader på grund av en mängd bilolyckor som skett. Som en del av ministrarnas svar på en fråga om språkförståelsen tog upp frågan varför man i största delen av inte kunde se dansk och norsk TV. Man återutsände redan finsk TV över med hjälp av stora statliga medel men hade inte funnit att man utan att ändra den svenska grundlagen kunde tvinga kabel-TV-företag att skicka ut program som politiker bestämde. Det hade inte funnits tillräcklig entusiasm för att få detta genomfört. Han skulle gärna se att fler kabel-TV-företag bjöd sina kunder dansk och norsk TV. När den digitala TV:n kommer blir det mycket enklare att bereda plats för dessa kanaler. Men det grundläggande var tittarnas intresse och vad gällde trodde han att skulle komma att göra underverk. På en fråga hur de nordiska regeringarna kunde stimulera elektronisk handel och trygga medborgarnas säkerhet inom elektronisk handel svarade att handelsministrarna inlett ett samarbete med IT-industrin och internetbranschen om ett gemensamt nordiskt märkningssystem. Han uttalade stor optimism om att detta skulle bli ett genombrott för elektronisk handel i . Det dementerade också kraftfullt alla uttalanden om att samarbetet i inte förmådde förnya sig och ta på sig vår tids moderna uppgifter utan satt fast i frågor . () ställde frågan om samarbetsministrarna var beredda att samarbeta kring en gemensam nordisk lagstiftning av samma slag som den nya svenska lagen om att kriminalisera sexköpare. Av svaren framgick, att man i övriga nordiska länder inte var beredd att kriminalisera sexköp men att man var intresserad av samarbete för att motverka prostitution med ursprung på andra sidan och att tillsatt en arbetsgrupp som kommer att rapportera . uttalade förhoppningen om att det svenska experimentet skulle bli så framgångsrikt att det inspirerade de andra att gå samma väg. Men han ville inte som svensk gå in i deras interna debatt. Debatten i sin helhet återfinns i de tryckta protokollen från sessionen. Presidiet har haft att följa upp och genomföra de förändringar som rådet beslutat att vidta . har arbetet kommit in i en ny fas då de genomförda reformerna är föremål för en utvärdering. Presidiet har diskuterat behovet av koncentration, prioritering och parlamentarisk förankring av det nordiska samarbetet. Vidare har presidiets roll i förhållande till utskotten, sessionens utformning liksom olika initiativ från partigruppernas sida diskuterats. Presidiet har ansvar för att samordna rådets arbete i dess helhet och har därför att ta ställning såväl till den egna verksamhetsplanen som till utskottens verksamhetsplaner och budgeten härför. Vid årets session presenterades gemensamma riktlinjer för verksamhet. Presidiet har också ansvaret för allmänna utrikes- och säkerhetspolitiska frågor och har besökt och fört diskussioner med andra internationella organisationer. Presidiet har också liksom föregående år haft överläggningar med de nordiska ländernas utrikesministrar. Vid flera av dessa möten har den nordliga dimensionen varit föremål för diskussion. Presidiet har bestått av tretton medlemmar. Svenska representanter i presidiet har varit (), som också under verksamhetsåret varit president, och (). Presidiet höll åtta möten . I anslutning till rådets session möte presidiet de nordiska statsministrarna. Huvudfrågor vid överläggningarna var den försvars- och säkerhetspolitiska utvecklingen i och dess konsekvenser för samt det nordiska perspektivet på EU:s utvidgningprocess. I samband med invigningen av den gemensamma nordiska ambassadbyggnaden i hölls ett presidiemöte. Vid samma tillfälle hölls också för ett möte mellan presidiet och de nordiska utrikesministrarna. Initiativet till en dialog i utrikespolitiska frågor med hade ursprungligen tagits av de nordiska utrikesministrarna. Bakgrunden var att utrikes- och säkerhetspolitiska frågor blivit ett allt viktigare sakområde för . Vid diskuterades bl.a. per-spektiven för utvecklingen av den nordliga dimensionen under de nordiska EU-ordförandeskapen samt säkerhetspolitik och fredsbevarande verksamhet. Presidiet har också vid ett antal möten träffat de nordiska samarbetsministrarna för att bl.a. diskutera ordförandeprogrammet, den nordiska budgeten och utvärderingen av sessionen. Presidiet har det övergripande ansvaret för det nordiska informationsarbetet och har haft att ta ställning till en ny gemensam informationsenhet för och . Arbetet har resulterat i ett samarbetsavtal om gemensam information för de två nordiska organisationerna. För informationsarbetet har presidiet tillsatt en särskild arbetsgrupp med uppgift att bl.a. utvärdera försöksverksamheten med en gemensam information. Svensk medlem i informationsgruppen är (). Presidiet har ansvar för samordningen av rådets behandling av Nordiska ministerrådets budget och verksamhetsplan. Även för detta ändamål har en särskild arbetsgrupp tillsatts med uppgift att samordna de synpunkter som framkommer från partigrupperna och utskotten. Svenska medlemmar i budgetarbetsgruppen har varit (v) och (). Den nordliga dimensionen har varit ett högt prioriterat tema på presidiets dagordning och detta kommer att fortsätta också . Presidiet har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att bl.a. undersöka vilken roll kan ha i arbetet med den nordliga dimensionen. I arbetsgruppen ingår (), (), () och (). Genom de reformbeslut som genomfördes stod det klart att internationella kontakter och utrikes- och säkerhetspolitiska frågor skulle få en mycket mer framträdande roll i arbete . Detta markeras också genom att presidiet ansvarar för övergripande utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, vilket inte utesluter att även utskotten är aktiva när det gäller kontakter av olika slag utanför . Presidiet har upprätthållit kontakter med europeiska organisationer och parlamentariska organ i närområden. besökte , rådets president, för överläggningar med sin motpart i . samma intresseområden som de två organisationernas presidenter identifierade för samarbete kan följande nämnas: Kriminalitet och organiserad brottslighet Barn och unga, i synnerhet utbildningsfrågor hölls det andra gemensamma mötet mellan och i . Huvudteman för diskussionen var den nordliga dimensionen, säkerhetspolitiken i och bekämpande av brottslighet. Det tredje gemensamma mötet kommer att hållas i . Representanter för har också deltagit i Baltiska församlingens två sessioner, i och i . I samband med den sistnämnda sessionen fördes också diskussioner mellan de två organisationernas presidenter. samlades parlamentariker i till en konferens i . Mer än 100 politiker från , , och nordvästra samt representanter för urbefolkningen i området deltog i konferensen. Konferensen fokuserade på välfärdsutvecklingen i , hälsovårdsfrågor och sociala förhållanden för människor i området. Även gränsregionalt utbildningssamarbete och transporter över nationsgränserna i regionen diskuterades. besökte presidium och hade en rad samtal med parlamentariker och myndigheter i . Bl.a. diskuterades möjligheten att etablera ett ungdomsutbytesprogram. Andra frågor som diskuterades var behovet av att bygga upp ett nätverk mellan parlamentariker i och de nordiska länderna. deltog rådets president i i . I sitt anförande framförde presidenten bl.a. att världssamfundet måste förbättra sin beredskap för insatser i tidigt skede när konflikter hotar. Vidare måste vi lära oss att bättre samordna politiska, ekonomiska, diplomatiska och militära resurser. deltog också presidenten som ordförande i en av delsessionerna i den av arrangerade konferensen om "Subregional Economic Cooperation Processes Faced with the ". Den 8:e parlamentariska hölls 7-8 september i . Sammanlagt närmare 200 personer deltog i konferensen av vilka ca 100 var parlamentariker. var väl representerat i konferensen. Konferensen hade tre huvudteman nämligen det traditionella samarbetet i , EU-utvidgningens sociala konsekvenser och den bärkraftiga utvecklingens betydelse för . Slutdokumentet från konferensen bifogas berättelsen. deltog i invigningen av den gemensamma nordiska ambassadbyggnaden i . I samband med detta inbjöd presidiet tyska och nordiska parlamentariker till ett seminarium om . Seminariet ägde rum i den nya ambassadbyggnaden. Syftet var bl.a. att skapa kontakt mellan tyska och nordiska parlamentariker nu när blivit huvudstad och tysk politik kommit närmare de nordiska länderna. Seminariet fokuserade på den nordliga dimensionen i EU och möjligheterna att förstärka samarbetet mellan och på en rad områden. På seminariet diskuterades också den nya europeiska säkerhetspolitiska verkligheten. deltog parlamentariker från i valövervakning. Detta skedde i samband med valet i . Rådets fyra partigrupper var representerade och från deltog (v) och (). I samband med 51:a session antog ett uttalande om starkare nordiskt engagemang för den nordiska dimensionen. understryker i uttalandet behovet av fler gemensamma nordiska initiativ som kan förverkliga den nordliga dimensionen i EU. Utvecklingen av det politiska samarbetet i gör det både nödvändigt och önskvärt med ett förstärkt regionalt samarbete inom EU och mellan EU och andra europeiska länder. Ett exempel på detta är EU:s initiativ att utveckla en politik för den nordliga dimensionen. Inte minst är det viktigt att den nordliga dimensionen bidrar till att involvera i europeiskt samarbete. kommer att ta initiativ till tätare kontakter med . Rådet ber också de nordiska regeringarna att utarbeta ett långsiktigt nordiskt handlingsprogram för arbete med den nordliga dimensionen. anser att det officiella nordiska samarbetet bör få större utrymme i det fortsatta arbetet med den nordliga dimensionen. I sitt uttalande lägger särskild vikt vid följande satsningsområden: Kärnsäkerhet och energiförsörjning i och Miljö och hälsa i närområdena Ökat samarbete med de baltiska staterna Ett medlemsförslag hade väckts av den konservativa gruppen om ökat samarbete med de baltiska staterna. En majoritet av presidiet beslöt föreslå rådet att anta ett internt beslut (internt beslut nr 2) att de arbetsgrupper som tillsätts inom organ i sitt arbete, då så är lämpligt med hänsyn till arbetsuppgifterna, skall beakta möjligheterna till samarbete och informationsutbyte med parlamentariker från . Mot beslutet reserverade sig den socialdemokratiska och vänstersocialistiska gruppen. Rådet beslöt i enlighet med presidiets förslag. Budgeten uppgår till . Enligt artikel 64 i överenskommelsen mellan , , , och () skall lägga fram sitt förslag till budget för som har att yttra sig däröver. kan föreslå förändrade prioriteringar inom den av angivna finansiella ramen. Om inte synnerliga skäl kan anföras skall ministerrådet följa rådets rekommendationer när det gäller budgetdispositionerna inom den angivna ramen. Vid behandlingen av budgetförslaget för har på ett tidigt stadium kunnat ta del i budgetprocessen. Redan innan budgetdirektiven antogs hade presidiet möjlighet att föra en dialog med . Ett sådant möte ägde rum i . För att förbereda rådets betänkande över budgeten tillsattes som nämnts tidigare en särskild arbetsgrupp. Enligt budgetproceduren förs diskussion om budgeten i såväl partigrupperna som i rådets utskott. Arbetsgruppen har därefter haft att sammanställa rådets synpunkter till ett betänkande. Den slutliga behandlingen skedde på rådets session i då rådet antog en rekommendation (nr 7) om budgeten för det nordiska samarbetet. En majoritet av presidiet hade föreslagit rådet att anta en rekommendation till : att fortsätta den löpande dialogen kring budgetprocessen att ta tillbörlig hänsyn till rådets önskemål som framförts i de rekommendationer som antagits av rådet att genomföra de av presidiet föreslagna ändringarna i budgetförslaget . Områden som särskilt prioriterats var barn och ungdom, frivilligsektorn, bioetik, jämställdhet och närområdessamarbetet. Den konservativa gruppen hade fogat en reservation till betänkandet med innebörden att ytterligare nedskärningar skulle göras inom områden som industrifonden, bygg- och bostadssektorn samt på konsument- och välfärdssektorn. Reduceringen på skulle användas för ökade satsningar i närområden. Rådet beslöt i enlighet med presidiets förslag. Den konservativa gruppen hade väckt ett förslag om att rådet skulle rekommendera att lägga fram den nordiska budgeten i euro. Rådet beslöt i enlighet med presidiets förslag att inte företa sig något med anledning av medlemsförslaget. Budgeten för uppgår till för . Det gemensamma sekretariatet är beläget i och har ett tjugotal anställda. Ländernas betalningsandel fastställs enligt en särskild fördelningsnyckel som baserar sig på ländernas andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Enligt fördelningsnyckeln är andel . Svenska medlemmar var (v), (), () (vice ordförande), (), (), () samt (). arbetsområde täcker i princip delar av alla de traditionella samarbetsområden som arbetat med, dvs. fri rörlighet, kultur, utbildning/forskning, social trygghet, jämställdhet, nordiskt regionalt och gränsregionalt samarbete samt medborgarfrågor. Utskottet har sammanträtt fem gånger. Som del av utskottsmöten har hearingar med sakkunniga skett om social rörlighet i samt om bioetik. Utskottet har även mött de nordiska kulturministrarna och jämställdhetsministrarna samt Västnordiska rådets presidium. Representanter för utskottet har även företagit en studieresa till kulturhuvudstad , varvid koncentrationslägret besöktes. Seminarier angående utveckling av , / I det seminarium som höll i ingick fyra huvudtalare: ambassadör som talade under temat , departementsrådet , som talade om "som laboratorium för regional utveckling i ", professor , : ", ett regionalt nav i ? Vad kan vi lära av och ?" samt redaktör , NordRegio: "Betydelsen för övriga av en stark ". I seminariet , , som avhölls på andra sidan sundet i , deltog som talare kommunalrådet om "Fast förbindelse, utvecklingsmöjligheter i och ", ordföranden i , vars ämne var "- stark region eller förort till ?" samt slutligen akademisekreterare , som tog upp ", forskningsstrategi och utveckling av studentmobilitet i ". De båda seminarierna avslutades med en visning på plats av och av arbetet med den fasta förbindelsen. Dessa seminarier skulle komma att följas upp under påföljande år vid andra gränsorter mellan de nordiska länderna enligt beslut i utskottet. Seminarium "The Role of the Media in a Democracy", I samarbete med Baltiska församlingens kommitté för kultur, utbildning och vetenskap arrangerade ett seminarium om mediernas roll i demokratin i , . Svenska deltagare från utskottet var och . Målet för seminariet var att föra tillsammans baltiska och nordiska politiker, journalister och medieexperter för att diskutera rollen för fria och oberoende medier i demokratier och marknadsekonomier. Det skulle undersöka följderna av privat ägande och diskutera integritet och etiska regler för journalister från de nordiska och de baltiska länderna. Öppningsanförandet hölls av den svenske förlagsredaktören som talade om "medias roll i en demokrati, tankar om spöket i pappersmaskinen, det fria elektroniska ordet och demokratin". En slutsats av seminariet kunde sägas vara att det finns ett stort behov av utbildning av politiker i när det gäller medier och demokrati, i synnerhet när det gäller yttrandefrihet. Ett uppföljande seminarium för politiker i planeras därför . utsåg två rapportörer från . fick i uppdrag att kartlägga hindren för en nordisk inre marknad i nära kontakt med rådets . uppgift blev att lägga kultur- och socialpolitiska aspekter på globaliseringen och . Båda rapportörerna lade fram sina rapporter för utskottet varvid det beslöts att de skulle vara underlag för diskussioner under rådets 51:a session i och därefter bli föremål för fortsatt behandling i utskottet. Den 1998 av tillsatta arbetsgruppen om ny strategi för det nordiska samarbetet inom området barn och unga avslutade sitt arbete med att för lägga fram tre förslag till utskottsförslag. Som en del av arbetsgruppens arbete arrangerades även i en offentlig hearing om familj och arbetsliv med deltagande av nordiska ministrar. Svenska medlemmar i arbetsgruppen var och . 1998 tillsatte även arbetsgruppen om frivillighet vars syfte var att kartlägga de villkor (utmaningar och möjligheter) frivilligorganisationerna arbetar under samt att anslå betydelsen av frivilligorganisationernas insatser i de nordiska samhällena, att identifiera viktiga nordiska problemställningar i relation till frivilligsektorn samt att komma med förslag till gemensamma nordiska insatser, att för belysa hur frivilligorganisationer i på olika sätt fungerar i växelverkan med den offentliga och privata sektorn. Fördelar och nackdelar identifieras, att skissera framtida riktlinjer för samarbete med frivilligsektorn. Därutöver skulle fokuseras på problematiken när det gäller andra generationens invandrare. Arbetsgruppens arbete resulterade i att den vid lade fram rapporten innehållande 15 konkreta förslag. Svenska medlemmar i gruppen var och . Barns och ungas situation godkände vid sitt junimöte de av arbetgruppen framlagda tre separata förslagen A 1194/nord om tvärsektoriell handlingsplan och åtgärder för barn och unga, A 1195/nord om barn och unga i glesbygd samt A 1196/nord om mobbning och våld bland barn och ungdomar som utskottsförslag att behandlas vid 51:a sessionen. Dessutom noterade utskottet att debatten vid sessionen skulle inbegripa problematiken kring skilsmässa och rätten till vårdnad av barn samt den ändrade mansrollens betydelse. antog vid den 51:a sessionen på grundval härav fyra rekommendationer: till (nr 2, 3, 4 och 5) samt ett internt beslut (nr 1). rekommenderade de nordiska ländernas regeringar angående barns rättigheter (nr 3) att aktivt implementera , initiera kommunerna att anta och följa upp sina förpliktelser efter konventionens artikel 42 för att sprida kunskap om den; att arbeta för att utveckla och få till stånd goda metoder för barns och ungas medbestämmande och inflytande på lokalt, regionalt och nationellt plan. I debatten vid 51:a sessionen om barn och unga framhöll vikten av det tydliga budskapet i att barn ska respekteras. Hon påminde om grundprinciperna som är: förbud mot diskriminering, barnens bästa, rätt till liv och utveckling samt rätt att uttrycka sina åsikter. och dess intentioner skall finnas med i allt beslutsfattande som rör barn. Hon berörde även föräldrarollens betydelse, beivrande av våld mot barn och unga samt mobbning. Den norska barn- och familjeministern påpekade att den norska regeringen stödde många av de förslag som var framlagda. Hon såg det bl.a. som ett överordnat mål att säkra alla barns och ungas likvärdiga förutsättningar och möjligheter till utveckling, oavsett social och kulturell bakgrund och var i landet de bor. Hon trodde på en dialog och samarbete, erfarenhetsförmedling och förståelse var centralt vid möte med de framtida utmaningarna som finns på detta område i . talade om planeringen av ett Barnforum 2 i ett baltiskt land och tog även upp frågan om vad man menar när man talar om "för barnets bästa", som man säger som svensk översättning av "in the best interest of the child". Hon efterlyste en diskussion om vilken nordisk formulering som är i barnets bästa intresse. Socialminister såg som ett viktigt instrument för att förbättra barns situation i världen, de nordiska länderna hade ett gemensamt ansvar i världssamfundet för att gå före när det gällde barnfrågorna. Hon nämnde även rasismens och högerextremismens ökade spridning i , vilket givit demokrati- och inflytandefrågorna högsta prioritet. Hon pekade på att varje ny generation måste vinnas som försvarare av demokratin, barns och ungas röster måste höras, därför blir krav att barn och ungdomar skall kunna få uttrycka sina åsikter och få möjligheter att påverka sin närmiljö och de verksamheter som är deras vardag viktiga. pekade, när det gällde Nordiska ministerrådets handlingsplan och årets aktionsplan för barn och unga, på vikten av kopplingen mellan hem, skola och fritid. Ur barn- och ungdomsperspektiv var skolan av avgörande betydelse. Han menade att kunskap är makt och med sin folkbildningstradition hade ett ansvar och en möjlighet att i arbetet i närområdena dela med sig av sina erfarenheter. Han menade också att arbetet med barn och unga i alla delar måste genomsyras av jämställdhet, något han såg som en avgörande fråga för att kunna uppnå jämställdhet mellan män och kvinnor. ansåg att det var bra att man i skärper lagstiftningen om mobbning och att man kan samarbeta över nationsgränserna mellan lärarorganisationerna, något som skedde just i dessa frågor. Han pekade bl.a. på en då aktuell dom varvid en svensk kommun dömts att betala skadestånd till en i skolan mobbad elev, vilket gav viktiga signaler om att vuxensamhället alltid har ansvar för de barn som finns i skolan. Den av Nordenutskotttet tillsatta arbetsgruppen för frivillighet lade fram rapporten til det frivillige för utskottet . möte framkom att enighet inte kunde uppnås i utskottet för att ställa sig bakom förslagen i rapporten. I stället väcktes fyra separata medlemsförslag av mittengruppen och den konservativa gruppen i rådet. Tre av dessa förslag hänvisades till : A 1213/nord om bättre ramvillkor för frivillig insats, A 1214/nord om bind samman genom den nya informationstekniken samt A 1216/nord om det frivilliga , behov av kunskap och erkännande.