frsrdg · GN04JO1 · 2000-01-01 00:00:00 — Jag ser allvarligt på detta, och förtjänar således allvarlig kritik för den utdragna handläggningen. har uppgett att någon avvikande mening inte förekommit utan att föredraganden av misstag satt kryss i rutan för avvikande mening på föredragningspromemorian. har vidare uppgett att de aktuella besluten skulle ha innehållit hänvisning till tillämplig lagregel samt varit motiverade. Jag delar helt den uppfattningen. För-säk-rings-kas-sas beslut och underrättelser därom (Dnr 1424-1997) I ett ärende gällande dåvarande läns allmänna försäkringskassa meddelade JO Pennlöv ett beslut med följande innehåll. har i en rad avseenden klagat på handläggning av ett ärende rörande vårdbidrag. I ärendet är omständigheterna i korthet följande. Makarna R:s ansökan om vårdbidrag inkom till . fattade socialförsäkrings-nämnd det första beslutet i ärendet. Beslutet var formulerat på följande sätt. Helt vårdbidrag varav skattefri merkostnadsersättning fr.o.m. 1996-02-2002-07. Motivering: Bilaga 1. Föredragande begärde avvikande mening. Beslutet skall ej gå i verkställighet förrän det vunnit laga kraft. Makarna . tycks inte ha underrättats om beslutet. beslutade genom föredraganden i socialförsäkringsnämnden i avvaktan på beslut att provisoriskt tillerkänna B.R. tre fjärdedels vårdbidrag, varav skattefri merkostnadsersätt-ning, fr.o.m. t.o.m. . fattade socialförsäkringsnämnden ett andra beslut i ärendet. Detta beslut var avfattat enligt följande. Tre fjärdedels vårdbidrag varav skattefri merkostnadsersättning Motivering: Bilaga 18. I en som "Beslut" betecknad handling daterad underrättade B.R. Ärendet togs på nytt upp av socialförsäkringsnämnden . Nämndens beslut hade följande lydelse. Ändring av socialförsäkringsnämndens beslut : Helt vårdbidrag varav skattefri merkostnadsersättning 1996-02-2002-07, p.g.a. omfattande vård- och tillsynsbehov. Motivering: Bilaga 24. Avvikande mening av föredragande innebärande att rätt till ¾ vårdbidrag varav skattefri merkostnadsersättning beviljas fr.o.m. 1996-02 t.o.m. 2002-07. I avvaktan på att beslutet vunnit laga kraft ska ¾ vårdbidrag varav skattefri merkostnadsersättning utges. Beslut beträffande helt vårdbidrag ska ej gå i verkställighet förrän beslutet vunnit laga kraft. I två skrivelser, daterade den 20 resp. , även dessa benämnda "Beslut", informerades B.R. om innehållet i beslut. Ärendet har remitterats till läns allmänna försäkringskassa för yttrande. I remissen angavs att skulle yttra sig över vad som i anmälan anförts rörande handläggning i de avseenden som motsvaras av rubrikerna i kassans nedan återgivna yttrande. har yttrat sig genom dåvarande direktören . Till remissvaret var fogad en skrivelse från lokalkontoret i Örkel-ljunga. har i remissvaret anfört huvudsakligen följande. utdragna handläggning av ansökan om vårdbidrag Det har förflutit mellan ansökan och den tidpunkt då makarna . fick del av socialförsäkringsnämndens gällande beslut. Även om man bortser från handläggningens fördröjning på grund av att nya uppgifter och handlingar tillfördes ärendet under handläggningens gång är tiden oacceptabelt lång. Tidsfördröjningen beror till största delen på olika misstag och misslyckade försök till tillrättaläggande från lokalkontorets sida. Lokalkontoret har företagit flera olika utredningsåtgärder i syfte att få ett fullgott beslutsunderlag i ärendet. Tillvägagångssättet kan till viss del förklaras av att nya uppgifter under hand har tillförts ärendet och att dessa krävt kompletteringar m.m. Vid handläggning av vårdbidrag krävs dock att utredningar planeras med omsorg och att dessa sker i mer koncentrerad form. Hembesök rekommenderas när förälder första gången ansöker om vårdbidrag. Ett hembesök hade sannolikt befrämjat utredningen och dessutom de fortsatta kontakterna i ärendet. handläggning av den försäkrades begäran om kopior av journalhandlingar m.m. Vid telefonsamtal mellan kontorschefen och . januari/februari begärde . att få ta del av journalkopior. . fick handlingarna i samband med kontorschefens skrivelse . Om det inte fanns någon överenskommelse om att handlingarna skulle lämnas i samband med kontorschefens redogörelse, vilket inte framkommer, borde handlingarna ha lämnats ut omgående eller i nära anslutning till begäran att få ta del av dem. Felaktigheter i kassans föredragningspromemoria Den första föredragningspromemorian innehåller under rubriken "socialt" syftningsfel och motivet till varför mobiltelefon inte godtages som merkostnad är så olyckligt formulerat att man kan få uppfattningen att denna uppgift kontrollerats med läkare. Lokalkontoret redogör för att högkostnadsskyddet höjts och att det är anledningen till att uppgiften ändrades. Då det är uppgifterna fr.o.m. den tidpunkt vårdbidraget beviljas som skall ligga till grund för bedömningen konstaterar vi att denna uppgift aldrig skulle ha korrigerats. Föredragningspromemorian har inte upprättats med sådan noggrannhet som kävs. Av gjorda rättelser med korrigeringsvätska i föredra-g-ning-spromemorian Att ändra i upprättade handlingar på det sätt som gjorts är inte tillåtet. Ändringar skall göras så att man i efterhand kan se den ursprungliga noteringen, när ändringen skett och vem som gjort den. bemötande av den försäkrade Med hänsyn till de misstag som begåtts i ärendet har vi förståelse för att makarna . blivit upprörda. De har dessutom upplevt att de blivit dåligt bemötta vid sina kontakter med kassans personal. Av handlingarna framgår att det råder skilda meningar om bemötande och vad som uttalats vid R:s kontakter med kassapersonalen, varför vi inte närmare kan gå in på detta. Vi tar dock makarna R:s beskrivning på fullt allvar och beklagar att de skall behöva känna sig dåligt bemötta. Ett antal grava felaktigheter har begåtts i samband med kassans beslut. Detta är helt oacceptabelt. Större noggrannhet borde ha iakttagits, i synnerhet sedan felaktigheterna påtalats. Större noggrannhet än normalt måste också iakttas då man tillrättalägger tidigare misstag. I journal gjorda anteckningar rörande att den försäkra-des hustru blev "hysterisk" m.m. Journalanteckningar skall skrivas så sakligt och objektivt som möjligt. Ifrågavarande anteckning ger uttryck för en subjektiv värdering och omdöme om den försäkrade. Även om föredraganden inte har lagt någon värdering i anteckningen är det inte lämpligt att uttrycka sig så som skett. Utformningen av beslutsmeddelande , och med anledning av social-försäkringsnämndens beslut i ärendet har i denna del av remissvaret hänvisat till skrivelsen från lokalkontoret, vilken upprättats av kontorschefen . Av skrivelsen framgår i aktuellt hänseende följande. Som en konsekvens av att kassan hade uppmärksammat socialförsäkringsnämndens beslut och det felaktiga formella beslut som var på väg till den försäkrade beslöt föredraganden provisoriskt , i avvaktan på ett slutligt beslut, att vårdbidraget skulle betalas ut med ¾ under viss angiven tid. Detta provisoriska beslut fastställde nämnden vid sammanträdet . I beslutsmeddelandet utformades beslutet som om kassan hade beviljat ¾ vårdbidrag och först i motiveringen till beslutet framkommer att nämnden egentligen hade beviljat helt vårdbidrag och i avvaktan på att detta beslut vann laga kraft skulle endast ¾ av bidraget betalas ut. Återigen uppmärksammades att nämndens beslut och kassans besluts-meddelande inte harmonierade med varandra. Därför kom ärendet ånyo att prövas av nämnden vid sammanträde och som ett resultat av detta nämndens beslut utfärdades kassans beslutsmeddelande daterat . Detta sistnämnda beslutsmeddelande kom fortfarande att lyda som om kassan hade beviljat ¾ vårdbidrag (i stället för helt) och att föredraganden hade anfört avvikande mening innebärande att endast ¾ vårdbidrag skulle i avvaktan på att beslutet vann laga kraft betalas ut. Dessutom formulerade kassan sistnämnda beslutsmeddelande att "detta beslut ersätter tidigare utsänt ". Vi kan bara beklaga att misstagen kom att hålla i sig. Dels borde beslutet ha varit formulerat med uppgiften om att kassan hade beviljat helt vårdbidrag, men att p.g.a. att föredraganden hade anfört avvikande mening endast ¾ av bidraget skulle betalas ut i avvaktan på laga kraft tiden. Dessutom kan ett kassans beslut endast ändras med stöd av 20 kap. 10 a § lagen om allmän försäkring, vilket skulle ha inlett beslutets text och inte som avsluta med att ange att beslutet ersätter ett tidigare utfärdat sådant. Även vad gäller denna del av handläggningen har jag informerat de inblandade handläggarna om det rätta tillvägagångssättet och därmed hoppas jag att ett upprepande inte skall uppstå igen. För att slutgiltigt försöka lägga till rätta vad som egentligen hade beslutats, utfärdade kassan beslutsmeddelandet . Tyvärr inträffade misstag även . Skälet till varför kassan utfärdade beslutet saknas och därmed även det lagliga stödet för ett utfärdande. Dessutom upprepades misstaget med att beslutet ersatte ett tidigare utfärdat beslut. Påpekandena har framförts till handläggarna. Avslutningsvis har kassan konstaterat att det funnits stora brister i kassans handläggning av ärendet. Kassan har vidare uttalat, att den kommer att vidta åtgärder för att förhindra att något liknande inträffar . Efter det att makarna . till JO inkommit med ett tillägg till sin anmälan, i vilket de bl.a. anfört att de från lokalkontoret fått felaktigt besked om att kassans beslut vunnit laga kraft, har tillägget efterremitterats till . har i ett remissvar daterat genom anfört bl.a. följande. har överklagat kassans beslut vad gäller den tidsperiod som vårdbidraget beviljats. Tyvärr har lokalkontoret inte observerat detta och meddelat att beslutet i sin helhet vunnit laga kraft. Sedan akt och aktuella protokoll från socialförsäkringsnämndens sammanträden lånats in till JO och granskats här har ärendet på nytt remitterats till . I remissen angavs att kassan mot bakgrund av de beslut som JO meddelat (dnr 1471-1996, se JO:s ämbetsberättelse 1997/98 s. 375), (dnr 3661-1996, se JO:s ämbetsberättelse 1997/98 s. 402) och (dnr 1747-1998, se JO:s ämbetsberättelse 1998/99 s. 352) skulle yttra sig i de avseenden som motsvaras av rubrikerna i kassans yttrande nedan. har genom direktören anfört följande. Grunden för och vilka överväganden som ligger bakom att social-fö-rsäk-rings-nämnden såväl som fattat nytt beslut i ärendet Vårdbidragsärendet behandlades i socialförsäkringsnämnden då det beviljades helt vårdbidrag där av vårdbidraget utgjorde en skattefri merkostnadsdel för tiden 1996-02-2002-07. Mot detta beslut anmälde föredraganden avvikande mening. Innebörden av denna framgår dock inte av protokollet. Föredragandens förslag till socialförsäkringsnämnden var att ¾ vårdbidrag som skattefri merkostnadsdel borde beviljas. Vidare beslutade socialförsäkringsnämnden att beslutet inte skulle gå i verkställighet förrän det vunnit laga kraft. Det kan således konstateras att socialförsäkringsnämnden har fattat ett beslut som innebär att beslutet inte skall gå i verkställighet. Detta beslut borde ha meddelats den sökande, B.R. Ett provisoriskt beslut med stöd av bestämmelserna i 20 kap. 2 a § AFL där det beviljas ¾ vårdbidrag varav utgör skattefri merkostnadsersättning har i stället meddelats. Detta är enligt vår uppfattning inte en korrekt tillämpning av de nämnda bestäm-melser-na. Det är endast om det inte utan betydande dröjsmål kan avgöras om rätt till ersättning föreligger men det finns sannolika skäl för att sådan rätt föreligger som kassan skall besluta om att ersättning skall betalas ut med skäligt belopp om detta är av väsentlig betydelse för den försäkrade. kan ge tjänsteman bemyndigande att fatta sådant beslut i de ärenden som skall avgöras av socialförsäkringsnämnd. Sådant bemyndigande har också medgivits den nu aktuelle föredraganden. I förevarande fall har socialförsäkringsnämnd och föredragande varit helt överens om att rätt till minst ¾ vårdbidrag förelåg. Tyvärr har detta inte antecknats i protokollet. Mot bakgrund av uppfatt-ning att det inte föreligger något rättskraftigt beslut förrän beslutet har expedierats, en uppfattning som vi också har följt, hade det varit mest korrekt att ändra beslutet vid socialförsäkringsnämndens nästa sammanträde. fastställer socialförsäkringsnämnden det proviso-riska beslutet. Detta är ett fel som blir en följd av det tidigare av tjänstemannen felaktigt [fattade] provisoriska beslutet. blir beslutsmotiveringen felaktig. Även det därpå utfärdade beslutsmeddelandet blir fel. Det är det sistnämnda beslutsmeddelandet som uppmärksammas och är anledningen till att föredraganden i syfte att rätta till de begångna misstagen låter ärendet ånyo bli föremål för ny prövning i socialförsäkringsnämnden. Det blir fel i protokoll och i beslutsmotivering. Grunden, dvs. ändring med stöd av bestämmelserna i 20 kap. 10 a § AFL, saknas. I vår kassa har vi fram till haft särskilda före-dragande-tjänster på varje kontor. Denna ordning har vi haft då arbets-uppgiften med föredragning i socialförsäkringsnämnd decentra-lisera-des. Föredraganden har kontinuerligt utbildats och vi har haft 6-8 träffar med föredragande i länet där praxis och tillämpningsfrågor kontinuerligt dis-ku-terats. Efter har vi en föredragande per social-för-säk-ringsnämnd. Vi ser föredragandeuppgiften som en mycket viktig uppgift och har höga krav på kompetensen för dessa tjänstemän. Det är föredraganden som har ansvar för att beslutsunderlaget till socialförsäkringsnämnden är av god kvalité och har beretts med omsorg och noggrannhet. Med anledning av de inträffade allvarliga bristerna i protokoll och bilagor i nu aktuellt ärende hade dåvarande direktör samtal med kontorschef och föredragande vid aktuellt kontor. Detta är ett litet kontor och det är mycket ovanligt att föredragande anmält avvikande mening. Detta var skäl som anfördes som orsak till felaktigheterna. På nästkommande träff för föredragande gicks rutinerna för avvikande mening igenom i syfte att försöka förhindra ett upprepande. Vid träffen med direktören uppgav kontorschefen att han säkerställt rutinerna för att förhindra upprepade fel vad gäller beslutsskrivelser. Den då aktuelle föredraganden innehar inte sådan tjänst längre. Utformningen av besluten i socialförsäkringsnämndens protokoll De nu aktuella besluten i protokollen innehåller påtagliga brister. Rekommendationerna från kassans centralkontor är att det klart skall framgå vad prövningen avser, vad socialförsäkringsnämnden har beslutat om, samt motivering till detta. Självfallet skall beslutsmotivering och socialförsäkringsnämndens beslut överensstämma. Beslutsmotivering kan anges i bilaga som den försäkrade skall underrättas om. Att beslut och beslutsmotivering är omsorgsfullt och begripligt formulerade är därför mycket viktigt. Beslutet i socialförsäkringsnämnden saknar som vi tidigare nämnt innebörden av den avvikande meningen. Vilket beslut som inte skulle gå i verkställighet saknas också. Beslutsmotiveringen stämmer inte med det fattade beslutet. Den praxis som anges är inte relevant i ärendet. Överstrykningar och ändringar i motiveringen får inte göras. Detta motsvarar inte de krav som ställs av centralkontoret. Här borde man i stället ha gjort en ny formulering eftersom socialförsäkringsnämnden ändrade föredragandens förslag till beslut. Beslutet i socialförsäkringsnämnden saknar grund för prövningen. Här borde lagrummet 20 kap. 10 a § AFL ha åberopats som stöd för denna. Det felaktiga var ju att innebörden i den avvikande meningen inte fanns med i första beslutet. Rubriksättning på ärendet skulle således ha varit "Ändring av tidigare beslut enligt 20 kap. 10 a §, p. 1 och 3 AFL". Beslutet skulle ha formulerats i enlighet med detta dvs. - Helt vårdbidrag - avvikande mening innebärande att . samt beslut om att helt vårdbidrag ej verkställs förrän beslutet vunnit laga kraft. Beslutsmotiveringen borde ha innehållit grunden för den förnyade prövningen dvs. de regler som återfinns i 20 kap. 10 a § AFL samt motivering till denna ändring av tidigare beslut. Beslutet i socialförsäkringsnämnden saknar på samma sätt grund för att det sker ny prövning i socialförsäkringsnämnden. Även stämmer inte motiveringen överens med beslutet i nämnden. Vid uppföljning som gjorts av vårt centralkontor och även vid den inspektion som JO gjorde hos oss har brister i protokoll, beslut och beslutsmotiveringar konstaterats. Vi har muntligt och skriftligt påtalat bristerna samt gett anvisningar hur handläggningen bör se ut. Vi har tillsammans med kassan i upprättat handlingsråd som följer de rekommendationer som meddelat i anledning av JO:s beslut dnr 1471-1996. Uppföljning av beslutsmodellens användning är aktuell och skall vara klar . Innebörden av lokutionen "detta beslut ersätter tidigare beslut" i för-sä-rings-kassans underrättelser om beslut och Vårt centralkontor har för dessa beslut rekommenderat att ändring av beslutsmeddelande kan göras med stöd av bestämmelserna i 20 kap. 10 a §, p. De riktlinjer som då anvisats är att sådana beslut skall innehålla grund för ändring samt redovisning av motiven till ändringen. Det är så vi tolkade allmänna råd i detta avseende. Vi instämmer i den tolkning som JO har gjort i beslut (dnr 3661-1996) och (dnr 1747-1998) när det gäller hantering av felaktigheter i kassatjänstemans underrättelse. Detta har vi meddelat våra lokalkontor. beslut och underrättelser om beslut Jag kommer först att behandla de frågor som hänger samman med beslut och underrättelser om beslut i ärendet, dvs. de frågor som behandlas av dels i det första remissvaret under rubrikerna "Felaktigheter i beslut" samt "Utformningen av beslutsmeddelande , och med anledning av socialförsäkringsnämndens beslut i ärendet" och dels i svaret på den förnyade remissen. Såväl handlingar i ärendet som kassans yttranden till JO blottar en i vissa hänseenden oroväckande stor okunskap om de principer som bör gälla för hantering av beslut och underrättelser om beslut. Anmärkningsvärt är att inte kunnat klart redogöra för vilka överväganden som legat till grund för de två senare besluten av socialförsäkringsnämnden (resp. ). I remissvaret har till att börja med uppgett att socialförsäkringsnämndens beslut den 4 no-vem-ber 1996 var en fastställelse av det tidigare fattade provisoriska be-slutet. I en senare del av remissvaret har angett att kassan bort åberopa 20 kap. 10 a § AFL till stöd för beslutet. Med det senare synsättet skulle således beslutet utgöra en ändring av för-säk-ringskassans beslut , vilket kassan tidigare i samma svar anfört saknat rättskraft då det inte var expedierat. Då uppenbarligen inte ens har helt klart för sig vilken grunden varit för två senare beslut i ärendet finner jag det inte meningsfullt att spekulera i vilka överväganden som legat bakom de båda besluten. Jag kommer därför nedan att huvudsakligen anlägga några principiella synpunkter på frågor som aktualiserats i ärendet och som hänger samman med beslut och underrättelser om beslut. Av den del av lokalkontorets skrivelse som ovan är refererad framgår att det åtminstone vid tiden för remissvaret förefaller ha rått viss förvirring beträffande vad som är beslut i ett ärende. Jag har också noterat att handlingar som tillställts B.R. i ärendet och som i egentlig mening utgör underrättelser om kassans beslut har benämnts "Beslut". Av nämnda handlingar framgår inte att det är socialförsäkringsnämnden som ett visst datum fattat beslut i ärendet. Mot denna bakgrund vill jag framhålla följande. Jag har i tidigare ärenden (se JO:s ämbetsberättelse 1997/98 s. 375 f. och s. 402 f.) påpekat att det såvitt avser nämndbeslut är socialförsäkrings-nämn-dens protokoll som utgör det egentliga beslutsdokumentet i ett ärende. Av detta följer att överensstämmelse skall föreligga mellan beslutsunderrättelsen och det beslut som dokumenterats i protokollet. - Vad gäller utformningen av besluten instämmer jag i vad inledningsvis har anfört ovan under rubriken . - Av att det är protokollet som är beslutsdokumentet följer att det är felaktigt att benämna en underrättelse om beslutet som "Beslut". Av underrättelsen skall i stället framgå att socialförsäkringsnämnden beslutat i ärendet och även datum för nämndens beslut. För en närmare redogörelse för min ståndpunkt i nämnda avseenden hänvisar jag till vad jag anfört i de ovan nämnda ärendena. har i sitt sista remissvar anfört att felet med beslutet från var att innebörden av den avvikande meningen inte fanns med i beslutet. Kassan har också uttalat att den följt uppfattning att det inte föreligger något rättskraftigt beslut förrän beslutet har expedierats. Protokollet från socialförsäkringsnämndens sam-man-träde är justerat men någon underrättelse om beslutet förefaller inte ha expedierats. Vid sådant förhållande skulle med sitt synsätt i princip varit oförhindrad att formlöst fatta ett nytt beslut i ärendet. Att göra en formlig ändring av beslutet med stöd av 20 kap. 10 a § AFL, såsom kassan gjort , är inte förenligt med och synsätt i detta avseende. Jag har i tidigare beslut utförligt redogjort för min uppfattning i denna fråga och därvid anfört att ett gynnande beslut i ett socialförsäkringsärende - bortsett från de fall där särskild lagreglering föreligger - enligt min mening i princip inte kan ändras efter det att socialförsäkringsnämndens protokoll justerats (se JO:s ämbetsberättelse 1997/98 s. 375 f., 1998/99 s. 352 f. och s. 366 f.). Enligt min uppfattning borde således kassan, när den ansåg behov föreligga, ha företagit en formlig ändring av beslutet med stöd av 20 kap. 10 a § AFL. Det ankommer inte på JO att ta ställning till om haft fog för att fatta det provisoriska beslutet . Däremot vill jag påpeka att en socialförsäkringsnämnd saknar såväl grund som skäl att fastställa ett beslut som en tjänsteman fattat efter delegation från nämnden. Vad slutligen avser rättelser av underrättelser om beslut har jag i ett av de ärenden jag nämnt ovan (se JO:s ämbetsberättelse 1997/98 s. 402 f.) fram-hållit att beslut får eller skall ändras med stöd av 20 kap. 10 a § AFL men att underrättelser om beslut inte kan ändras med stöd av detta lagrum. Om en beslutsunderrättelse är felaktig eller ofullständig skall rättelse ske med stöd av allmänna principer. Detta kan företrädesvis ske genom att försäkrings-kassan till den försäkrade skickar en skrivelse, i vilken felaktigheten eller ofullständigheten påpekas och tillrättaläggs. Vidare bör en rättelse göras på den felaktiga eller ofullständiga beslutsunderrättelsen som sedan signeras och dateras. Alternativt kan en hänvisning till den särskilda skrivelsen göras på beslutsunderrättelsen. Sammantaget är jag mycket kritisk till handläggning av ärendet. Handläggningen ger intryck av att berörda tjänstemän haft upp-seendeväckande brister i sina kunskaper om förvaltningsrätt. Med hänsyn till de grava felaktigheter som förekommit i detta ärende är det med betydande tvekan jag underlåter att inleda förundersökning. Jag har emellertid noterat att vidtagit åtgärder för att förbättra sin personals kun-ska-per. Jag förutsätter därför att kassan fortsättningsvis inte upprepar de misstag som gjorts i detta ärende. Vad gäller handläggning i de i övrigt remitterade avseendena delar jag den uppfattning som gett uttryck för i remissvaren. Vad som i övrigt framkommit i detta ärende ger mig inte skäl till någon åtgärd eller något uttalande. Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet överlämnar jag ett exemplar av detta beslut till dels socialförsäkringsutskottet, dels Regerings-kansliet (). Fråga om ändring av ett av so-ci-al-för-säk-rings-nämnd fattat gynnande beslut sedan underrättelse om beslutet sänts till den försäkrade (Dnr 1415-1997) I ett ärende avseende en anmälan mot all-män-na för-säk-rings-kas-sa meddelade JO Pennlöv följande beslut. Vid ett sammanträde fattade socialförsäkringsnämnden ett beslut innebärande att B.G. hade varit utsatt för skadlig inverkan i arbetet enligt 2 kap. 1 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) och att orsakssamband enligt 2 kap. 2 § LAF förelåg.