frsrdg · GN04RFK1 · 2000-01-01 00:00:00 — 1999/2000 RFK1 Årsredovisningen för riksdagsförvaltningen har vid sammanträde fastställts av förvaltningsstyrelse. 1999 Ledamöter , talman (ordförande) () (vice ordförande) () () () () () () () Suppleanter () Per () () () () () () () Personalrepresentanter , ST (TCO) , 990311-991231 Direktionen (), ordf. (), vice ordf. () Föredragande i förvaltningsstyrelsen och dess direktion riksdagsdirektör 1999/2000:RFK1 Stödet till beslutsprocessen 14 Stödet till ledamöter och anställda 20 Information till allmänheten 24 Det internationella parlamentariska arbetet 29 Resultaträkning (kr) 32 Balansräkning (kr) 33 Anlagsredovisning (tkr) 35 Finansieringsanalys (kr) 36 Sammanställning över väsentliga uppgifter 43 Redovisning av riksdagsbeslut som berör riksdagsförvaltningen och har föranlett vissa åtgärder 44 Förvaltningsstyrelsens ledamöters övriga uppdrag i aktiebolagsstyrelser eller styrelser/råd för statliga myndigheter 46 Granskning av förvaltningskontors årsredovisning för 48 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till talmanskonferensen och 49 står inför en rad förändringar i början av det nya århundradet. arbete och förvaltningens organisation är inne i en utvecklingsprocess. Ledamöternas arbetsvillkor kommer att förbättras . Den utveckling vi nu ser inom olika delar av är en medveten satsning för att kunna möta framtidens krav. Bakom satsningarna ligger insikten att uppgift att stifta lag, besluta om skatt och bestämma hur statens medel skall användas delvis fått en ny innebörd, bl.a. genom medlemskapet i Europeiska unionen och ändrade former för ekonomisk styrning i staten. Utvecklingen mot mer lagstiftning baserad på EU-beslut och internationella överenskommelser och mindre detaljeringsgrad i budgetfrågor, medför att uppgift att granska rikets styrelse och förvaltning blir allt viktigare. Det ökade interparlamentariska samarbetet ställer nya krav på både ledamöter och personal. ordförandeskap i Europeiska unionen kommer t.ex. att innebära åtaganden från sida av sådan karaktär att planering redan påbörjats. Det finns också ett behov av att förbättra formerna för att hantera ledamöternas ökade internationella engagemang. Den av talmanskonferensen tillsatta har till uppgift att utvärdera och föreslå förändringar när det gäller arbete med uppföljning, utvärdering och revision hantering av EU-frågor. Utredningsarbetet, som leds av talmannen, bedrivs på bred front med ett trettiotal riksdagsledamöter och ett fyrtiotal tjänstemän engagerade. Arbetet skall vara avslutat . Kommitténs arbete med ledningsorganisation ledde till att talmanskonferensen föreslog att inrätta en ny riksdagsstyrelse. Den rådande ordningen med skilda parlamentariska ledningsorgan för planeringen av riksdagsarbetet, ärendehanteringen och kammardebatterna å den ena sidan och de mera renodlat administrativa funktionerna å den andra är i mycket en frukt av förhållandena före enkammarriksdagens tillkomst. Ordningen med en uppsplittrad förvaltningsorganisation och olika parlamentariska ledningsorgan har medfört en rad samordningsproblem. Vissa åtgärder för att stärka samordningen i förvaltningen genomfördes men förslaget om en ny riksdagsstyrelse, som behandlas i senare , innebär tydligare, både parlamentariska och förvaltningsmässiga, ledningsfunktioner i . Ett annat viktigt beslut som ligger i linje med arbetet att utveckla och anpassa riksdagsarbetet till tidens krav togs . beslöt då att öka stödet till partigrupperna i . En del av stödet är avsett för politiska sekreterare till ledamöterna. Syftet med reformen är att öka partiernas möjlighet att pröva och göra egna bedömningar av förslag som lämnas till samt att förbättra ledamöternas arbetssituation. mantaget innebär förändringarna delvis nya krav på riksdagsförvaltningen och dess personal. En god planering och samarbete mellan förvaltningens olika delar är en förutsättning för att kunna nå uppställda mål på effektivast möjliga sätt inom givna ekonomiska ramar och med fullt utnyttjande av personalens samlade kompetens. Inom ramen för förändringsarbetet kommer metoderna för såväl uppföljning av verksamheten som kostnadsredovisningen att utvecklas. Resultatet av detta arbete kan dock tidigast presenteras i årsredovisningen för . består av tre större delar - kammarkansliet, utskottens och EU-nämndens kanslier samt förvaltningskontoret. Vidare finns en informationsenhet och ett internationellt kansli (RIK). Kammarkansliets huvuduppgift är att planera och ge stöd för genomförande av kammarens arbete. Kammarkansliet består numera av och protokollskansliet sedan kammarservice överfördes till serviceenheten vid förvaltningskontoret. Utskottskanslierna ger stöd för utskottens beredning av propositioner, motioner m.m. samt för övrig verksamhet i utskotten. förbereder nämndens samråd med regeringen inför möten i ministerrådet m.m. Informationsenheten svarar för information till medborgare, väljare, organisationer m.fl. Det internationella kansliet ger stöd år internationella engagemang. Förvaltningskontoret (RFK) är indelat i fyra verksamhetsområden - administration, data och dokument, kunskapsförsörjning och intern service. RFK är ett serviceorgan för och dess ledamöter och skall tillhandahålla de resurser och den service som behövs för kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för ledamöter och anställda. Inom RFK finns personal- och ekonomiadministration, teknisk service av olika slag, interntryckeri, bibliotek och utredningstjänst, säkerhets-, kontors-, lokal- och fastighetsservice samt en enhet för administrativt stöd till ledamöterna. Riksdagsdirektören är chef för kammarkansliet och biträder talmannen i riksdagsarbetet. Förvaltningschefen är chef för förvaltningskontoret. Riksdagsdirektören har även ett överordnat ansvar för ledningen och samordningen av hela riksdagsförvaltningen. Han är ordförande i den s.k. samordningsgruppen i vilken ingår förvaltningschefen, kanslichefen i kammarkansliet samt en tjänsteman med uppgift att ansvara för samordningen av frågor som rör utskottens kanslier. Samordningsgruppen möts i regel under tid riksdagsarbete pågår. Riksdagsdirektören har också regelbundna möten med chefstjänstemän. verksamhet styrs på en övergripande nivå av riksdagsordningen. Talmannen leder arbete. överlägger om åtgärder som kan främja planmässighet i arbete. består av talmannen, vice talmännen, en företrädare för varje partigrupp, utskottens ordförande och vice ordföranden i förvaltningsstyrelse. Talmannen rådgör även direkt med partigruppernas företrädare vid s.k. gruppledarmöten. För förvaltningskontoret gäller en lag med instruktion och en arbetsordning. Högsta beslutande organ för förvaltningskontoret är förvaltningsstyrelsen, som består av talmannen som ordfö rande och åtta andra proportionellt valda riksdagsledamöter. Styrelsen har överlåtit sin beslutanderätt i vissa frågor till en direktion som består av tre riksdagsledamöter. lade fram ett förslag från om en ny parlamentarisk ledningsorganisation för (förslag 1999/2000:TK1). Den nya organisationen som föreslås träda i kraft innebär att en ny riksdagsstyrelse tar över beslutsuppgifter från såväl talmanskonferensen som förvaltningsstyrelsen och att riksdagsdirektören inför styrelsen blir ansvarig för ledningen av hela . Den nya riksdagsstyrelsen skall överlägga om planeringen av riksdagsarbetet, leda riksdagsförvaltningen samt besluta i ärenden av större vikt rörande internationella verksamhet. Talmannen är ordförande i styrelsen som i övrigt består av tio proportionellt valda riksdagsledamöter. Frågor av ledamotsnära natur och som inte är obligatoriska styrelseärenden skall kunna tas upp i ett råd för ledamotsnära frågor. Frågor som är av gemensamt intresse för verksamheten i kammaren, utskotten och skall kunna tas upp i en ordförandekonferens som består av talmannen som ordförande samt utskottens och ordförande. väntas behandla förslaget med ett förslag om ny instruktion för hela riksdagsförvaltningen. Instruktionen har arbetats fram i en särskild organisationskommitté under riksdagskommittén. fortsätter därefter med förslag till en ny arbetsordning för hela riksdagsförvaltningen avsedd att föreläggas den nya riksdagsstyrelsen . totala anslag exklusive anslag för stöd till politiska partier för uppgick till inklusive ingående reservationer. Av detta förbrukades . Anslagsförbrukning (mkr) Anslag 1999 1998 1997 1996 B1 ledamöter och partier m.m. 490,7 432,2 420,0 376,51 B2 förvaltningskostnader 430,4 438,9 359,2 274,1 A2 Riksdagsutskottens resor utom 1,9 4,6 5,7 A4 byggnader 20,9 2,7 3,8 76,7 Totalt 942,0 875,7 787,6 733,0 C4 Stöd till politiska partier 140,0 140,5 105,5 120,0 1 Inkl. anslaget företrädare i . Utgående anslagssparande/reservationer per (mkr) Tabellen avser samtliga anslag och fördelar sig enligt följande: Anslag 1999 1998 B1 ledamöter och partier m.m., ramanslag 43,8 36,2 B2 förvaltningskostnader, ramanslag 81,5 91,6 A2 Riksdagutskottens resor utom , reservations-anslag 9,4 A4 byggnader, reservationsanslag 20,9 Totalt 125,3 158,1 C4 Stöd till politiska partier 3,3 11,9 har kvarteret 2 färdigställts. Fastigheten 8 som införskaffades 1998 färdigställdes också den . Arbetet för att långsiktigt säkra grundvattennivån under påbörjades och väntas fortgå under framöver. Arbetet med att ta fram ett nytt ärende- och handläggningssystem för beslutsprocess () som påbörjades gick in i en genomförandefas . Det arbete som lades ner på att säkra data-- system inför millenneskiftet visade sig vara fullt tillräckligt. olika datasystem klarade övergången utan problem. Den löpande verksamheten som finansieras över ramanslagen B1 ledamöter och partier m.m. och B2 förvaltningskostnader lämnade ett överskott jämfört med budget på ca . Motsvarande överskott var ca . Huvudorsakerna till det fortsatta stora överskottet har varit svårigheter i planeringen med att förutse kostnadsfördelningen över åren för fleråriga projekt. Ett flertal större projekt har försenats, bland annat på grund av brist på personal, och andra projekt har inte påbörjats förrän . Även ej budgeterade ränteinkomster och besparingar på resekostnader samt kostnadsbesparande upphandlingar har ytterligare medfört överskott jämfört med budget. Till de poster på anslaget B1 som lämnat stora överskott jämfört med budgeten hör bl.a. ledamöternas inrikes resor och pensioner på sammanlagt . Vidare har ett överskott lämnats på bl.a. IPU, och delegationsbesök på sammanlagt . Dessutom har vissa poster på anslaget B2 lämnat betydande överskott såsom och plenisalsombyggnaden samt Direkt. Dessa överskott uppgick till ca . Verksamhetsområdet data och dokument lämnade ett överskott på ca . Detta beror till stor del på förseningar och senareläggningar av diverse projekt men också på att riksdagstrycket lämnat ett överskott på som beror på en minskad försäljning med lägre kostnader som följd. Dessutom var antalet originalsidor för riksdagstrycket lägre än förväntat. Verksamhetsområdet service i vilken fastighetsenheten och säkerhetsenheten ingår har lämnat ett överskott på ca . Till övervägande delen beror detta på projekt inom fastighetsenheten och säkerhetsenheten. Flertalet fastighetsprojekt startade först och beräknas avslutade . Säkerhetsenheten har tvingats senarelägga projekt som skulle starta på grund av personalresursproblem. Utgående reservation på anslaget A2 Riksdagsutskottens resor utom överfördes enligt tilläggsbudget till anslaget B1. Kvarvarande medel på reservationsanslaget A4 byggnader förbrukades . investeringar har under verksamhetsåret främst avsett datautrustning och byggnader. Sammanlagt uppgick investeringarna till jämfört med föregående år. Antalet anställda personer på fasta anställningar (inklusive vikariat på fasta anställningar) var 600 vid utgången av (588 ). Omräknat i helårsarbetskrafter var antalet 527, dvs. tre fler än . Arbetskraftstillskottet är sålunda marginellt även om antalet personer ökat något. Skälet är i huvudsak att antalet tjänstledigheter som kräver vikarie har ökat. De vanligaste orsakerna till tjänstledigheter var föräldraledighet, långtidssjuk-skrivning och studieledighet. Bland de anställda är kvinnorna fortfarande i majoritet. Proportionerna mellan könen var oförändrad; var kvinnor. slutade 46 personer, varav 11 med pension. 56 personer nyanställdes på fasta anställningar eller långtidsvikariat. Personalomsättningen var och därmed marginellt lägre än föregående år. Den registrerade övertiden har minskat - från ca till ca . En av anledningarna till den minskade övertiden är att flera anställda bytt bort rätten till övertid mot högre fast lön. En annan anledning var att det inte genomfördes några större riksdagsevenemang . Företagshälsovård för ledamöter och tjänstemän Ett av målen för verksamheten är att tillförsäkra riksdagsledamöter och tjänstemän en god företagshälsovård. Under verksamhetsåret har Hälsa /LHC enligt avtal med Riks-dagens förvaltningskontor tillhandahållit grundläggande företagshälso-vård med i huvudsak förebyggande och rehabiliterande insatser, hälsokontroller/hälsoprofiler samt sjukvård och behandling för i första hand arbetsrelate De medicinska kontakterna mellan Hälsa /LHC och riksdagsledamöter/tjänstemän ökade från 3,0 kontakter per anställd till 3,2 kontakter. Motsvarande siffra för samtliga anslutna företag till Hälsa /LHC är 2,5. Orsaken till att har ökat det genomsnittliga antalet kontakter med Hälsa /LHC är svårt att med säkerhet ange. Möjligen gör de ökade kraven på prestation och tempo i arbetslivet att alltfler närmar sig eller passerar gränsen för sin prestationsförmåga. Det absolut dominerande hälsoproblemet är leder och muskler m.m. Det avspeglar bl.a. att arbetsmiljön har ergonomiska brister. I förebyggande syfte ökade riksdagsförvaltningen satsningarna på ergonomi vid arbetsplatserna. Arbetsplatsbesöken kommer att fortsätta . Ytterligare satsning på friskvård planerades och kommer att genomföras . har Hälsa /LHC genomfört en omfattande enkätundersökning om inomhusklimatet i ledamotshuset. Svaren visade att många upplever att luften är torr och delvis "dålig". Buller och temperaturproblem anses också besvärande. Åtgärder för att förbättra miljön har vidtagits. Under budgetåret har den genomsnittliga sjukfrånvaron ökat från 12 per anställd. ingår samtliga rapporterade sjuk- och arbetsskadedagar. Orsaken till att sjuktalet har ökat är påtagligt fler sjukskrivningar bland kvinnliga lokalvårdare i åldern . Belastningsskador och problem med nacke, axlar och rygg är de vanligaste orsakerna till sjukskrivningar. Personalenheten har haft en budget på ca för centralt anordnade insatser för kompetensutveckling. Därutöver har varje arbetsenhet egna medel för kompetensutveckling, som är direkt kopplade till enheternas arbetsområden. Även har stora insatser gjorts för att stödja inter-nationella arbete och förberedelserna inför ordförandeskap i EU. 56 personer har deltagit i intensivutbildningar i engelska i och i franska i . 30 personer har deltagit i intensivutbildningar anordnade av i . 16 språkcirklar i engelska och franska har pågått . I dem har ca 110 personer deltagit. Medellön och medianlön för anställda, den . Medellön 1995 1996 1997 1998 1999 Kvinnor exkl. chefer 16 075 16 835 17 681 18 456 19 212 Kvinnor inkl. chefer 16 644 17 352 18 346 19 280 20 190 Män exkl. chefer 17 723 18 363 19 177 20 508 21 327 Män inkl. chefer 20 228 20 951 21 712 22 873 23 786 Medianlön 1995 1996 1997 1998 1999 Kvinnor exkl. chefer 15 050 15 700 16 500 17 100 17 800 Kvinnor inkl. chefer 15 100 15 800 16 600 17 100 18 000 Män exkl. chefer 15 400 16 000 16 700 18 300 18 800 Män inkl. chefer 17 100 17 650 18 200 19 700 20 450 Ett antal medarbetare har deltagit i olika former av EU-utbildningar - EG-rätt och EU-kunskap - och gjort studieresor till . Seminarieserien i statskunskap med interna lärare har fortsatt . Vidare har insatser för hela arbetsenheter genomförts för att utveckla samarbetsformer och arbetssätt. För att höja de anställdas IT-kompetens fick de möjlighet att hyra en s.k. personal-pc. Cirka 240 medarbetare har utnyttjat erbjudandet. I jämställdhetsplanen anges följande mål för det långsiktiga jämställdhetsarbetet: En balanserad könsfördelning inom alla yrkesområden En balanserad könsfördelning på alla chefsnivåer En balanserad könsfördelning i tillfälliga arbetsgrupper, projektgrupper eller liknande Lika lön för arbeten som är likvärdiga Flexibla lösningar för att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. hade riksdagförvaltningen 356 kvinnor och 244 män anställda. Av dessa totalt 600 personer var 42 högre chefer och av dessa var 15 kvinnor. Jämställdhetsaspekterna beaktas i det löpande personalarbetet, bl.a. vid rekrytering och kompetensutveckling. Förvaltningen stöder också nätverk för kvinnliga föredragande och ett nätverk för utskottsassistenter. Antalet anställda fördelat på områden och kön OMRÅDE KVINNOR MÄN TOTALT Riksdagsdir., KK, Info, RIK 79 25 104 Utskotten, 71 46 117 Förvaltningskontoret 10 7 17 Administration 23 8 31 Data och dokument 30 54 84 Kunskapsförsörjning 61 26 87 Intern service 82 78 160 ANTALET ANSTÄLLDA 356 244 600 Ålders- och könsfördelning bland anställda TID KVINNOR MÄN TOTALT 60- 25 23 48 55-59 53 30 83 50-54 65 33 98 45-49 39 26 65 40-44 34 27 61 35-39 53 45 98 30-34 49 32 81 25-29 34 20 54 -24 4 8 12 Av anställda är och under . Anställningstid bland anställda (antal år) TID KVINNOR MÄN TOTALT -1 31 23 54 1-3 79 59 138 4-5 44 36 80 6-10 105 59 164 11-14 39 25 64 15-19 20 14 34 20-24 25 11 36 25- 13 17 30 Genomsnittlig anställningstid 8,9 8,8 8,9 Totalt antal personer 356 244 600 har varit anställda i eller , har arbetat i . I avsnittet presenteras verksamheten och dess resultat med utgångspunkt i de övergripande målen. Ett utvecklingsarbete har påbörjats för att vidareutveckla måluppföljnings-metoder och resultatmått samt kostnadsredovisning kopplat till målområden och prestationer. En sådan redovisning kan tillämpas fullt ut först och således redovisas i resultatredovisningen i årsredovisningen för . "skall tillhandahålla de resurser och den service som behövs för att det parlamentariska arbetet i riksdag skall kunna bedrivas effektivt, rationellt och med hög kvalitet." Arbetet i kammaren /99 Efter riksdagsvalet samlades den nyvalda . De förändringar valet ledde till satte i flera avseenden sin prägel på det första . Ett stort antal nya ledamöter kom in efter valet och sammansättning förändrades. Den nya budgetprocessen prövades efter ett val. Trots att budgetpropositionen avlämnades än vanligt klarade budgetarbetet i normal tid. Aktiviteten i och kammaren var lägre än närmast föregående år. Detta hade delvis sin förklaring i att öppnade på grund av valet och att budgetarbetet i utskotten var mycket komprimerat och tidskrävande. Antalet propositioner och följdmotioner minskade också till den lägsta nivån . Ett stort antal aviserade propositioner och skrivelser uteblev. Antalet motioner under allmänna motionstiden sjönk. En förklaring är det stora antalet nya ledamöter och den nya politiska situationen. Plenitid fördelad på timmar 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 Ärendebehandling 244 387 428 329 .varav voteringar 21 29 33 25 Frågestunder 23 27 27 23 Allmänpolitiska och särskilda debatter m.m. 74 54 58 59 Info från regeringen 6 7 12 7 Interpellationssvar 93 134 113 106 Muntlig frågestund 21 0 0 0 Total tid 461 609 638 524 Antalet voteringar med rösträkning minskade kraftigt som en följd av det minskade antalet riksdagsärenden. infördes på försök ett system med fasta voteringstider i syfte att ge utrymme för ledamöterna att delta i valdebatten inför valet till . Ett försök som har fortsatt . Mönstret i kammarens arbete visar liksom tidigare på toppar i antalet plenitimmar december, . Antalet plenitimmar minskade till samma nivå som det första i föregående valperiod. Antalet kvällsplenum med ärendebehandling minskade med en tredjedel. Frågestunderna var något färre än tidigare riksmöten men fler frågor klarades av. De tillfällen då regeringen lämnade information till reducerades från 13 föregående till 6, dvs. med mer än hälften. Regeringen lämnade bl.a. information om i och om förberedelserna för ordförandeskap i EU . Situationen i Kosovo togs upp i flera debatter och regeringen lämnade också särskild information i frågan. Statsrådens närvaro i budgetdebatter och ärendedebatter visade en kraftig minskning under jämfört med de två närmast föregående riksmötena. I budgetdebatterna deltog 5 statsråd (7 resp. 13 de tidigare riksmötena). Statsrådens deltagande i andra ärendedebatter minskade från 24 tillfällen de båda föregående åren till 14 /. Bland de större debatterna under märks 4 partiledaredebatter, varav en debatt inför valet till , en allmänpolitisk debatt, en utrikespolitisk debatt och tre särskilt anordnade debatter (de rörde åtgärder för en ökad tillväxt, Agenda 2000 och det politiska läget bl.a. med anledning av finansministerns avgång). Arbetet i utskotten /99 De stora mandatändringarna efter valet medförde också stora förändringar i utskottens sammansättning. Genom att Socialdemokraterna avstod en plats till kunde samtliga partier bli representerade i utskotten. I fyra utskott infördes en ny funktion som andre vice ordförande. Varje utskott fortsatte att ha 17 ledamöter. Namnet på jordbruksutskottet ändrades till miljö- och jordbruksutskottet. fick överta beredningsansvaret för regionalpolitiken från arbetsmarknadsutskottet, och utbildningsutskottet övertog ansvaret för beredningen av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg från socialutskottet. Beredningen av budgetpropositionen dominerade helt utskottens arbete . Genom god planering kunde utskotten klara arbetet i så god tid att kunde besluta om budgeten . Eftersom valet medförde att budgetpropositionen måste behandlas begärde finansutskottet endast in yttranden om inkomstberäkningen från skatteutskottet och socialförsäkringsutskottet. På eget initiativ yttrade sig ytterligare några utskott. meddelade regeringen att ett stort antal propositioner skulle lämnas . För att ledamöterna skulle kunna koncentrera sig på valet till förlängdes motionstiden för dessa propositioner till eller . För utskottens arbete är det viktigt att propositioner och skrivelser är aviserade och att de kommer . Nära en fjärdedel, 35 stycken, kom . Av lämnade propositioner och skrivelser hade 24 inte aviserats medan 50 aviserade propositioner inte kom in till . Överläggningarna med har intensifierats för att få ner antalet försenade eller icke aviserade propositioner och för att få dem lämnade med en större spridning över året. Antal inkomna propositioner och skrivelser 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 232 178 190 147 Antal inkomna motioner 1995/961 1996/97 1997/98 1998/99 Följdmotioner till propositioner 735 771 777 388 Motioner från allmänna motionstiden 0 2 180 2 495 2 125 1Ingen allmän motionstid 1995/96 /96 1996/97 1997/98 1998/99 Propositioner 232 178 190 147 Motioner 735 2 951 3 272 2 513 Utskottsbetänkanden 314 283 348 258 Reservationer 1 492 2 197 2 988 1 719 Voteringar med rösträkning 684 1 Interpellationer 261 372 313 370 Skriftliga frågor 7183 840 1 103 911 Muntliga frågor (antal ämnen) 3103 327 385 411 Plenidagar 132 118 120 110 Plenitimmar 461 609 638 523 Trycksidor4 39 230 55 150 66 000 49 300 Propositionsavlämnandet Registreringsplan jämförd med regeringens plan 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 Inkomna enligt plan eller tidigare 58 98 102 88 För sent inkomna 118 40 62 35 Inkomna, ej aviserade 56 40 26 24 Aviserade, ej inkomna 44 72 48 50 Utskotten tog sammanlagt fram 258 betänkanden, mot 348 föregående år. En anledning till att antalet minskade var att färre propositioner lämnades till . Antalet reservationer minskade också och även omfånget på betänkandena. Utskotten sammanträdde sammanlagt . Det kan jämföras med riksmötena /98 som hade , 1996/och 1995/. Under hölls sammanlagt 18 offentliga utfrågningar. Tio av dem var föranledda av granskningsärenden.