ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frsrdg · GN04RB1 · 2000-01-01 00:00:00 — Högre statsutgifter höjer bara efterfrågan på pengar, därmed räntan och växelkursen, varpå exporten faller. Penningpolitiken kan däremot sänka växelkursen och öka exporten och tillväxten. Mundell utvecklade också teorier om hur obalanser i handeln på lång sikt jämnas ut. Mest aktuell är dock Mundell för sin teori om "optimala valutaområden". 1999 var ju det år då ett nytt valutaområde, euroområdet, bildades. Mundells teori pekade först på fördelarna med en gemensam valuta, sänkta transaktionskostnader (exempelvis växlingskostnader) och minskad valutaosäkerhet. Mest originell var dock analysen av nackdelarna. Om ett land i valutaområdet ensamt upplever en nedgång, i regel genom en så kallad asymmetrisk störning, måste reallönerna anpassas nedåt, annars hotar arbetslöshet. Gör de inte det föreslog Mundell ett alternativ, att arbetskraften flyttar bort från det drabbade området till övriga delar av valutaområdet. Dessa idéer har sedan breddats av andra ekonomer och utgör nu kärnan i debatten om bland annat EMU. Priset har utdelats enligt följande: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen 1974 G. och . 1975 L. Kantorovich och T.C. 1977 B. och J . Meade 1983 G. Debreu 1988 M. Allais 1989 R. Haavelmo 1990 H. Markowitz, M. och W. Sharpe 1991 R. Coase Harsanyi, J.F. Nash och R. Selten 1996 J.A.. Mirrlees och W. Vickrey Riksbankschef vice riksbankschef vice riksbankschef Vice riksbankschef riksbankschef riksbankschef
frsrdg · GN04RFK1 · 2000-01-01 00:00:00 — Förvaltningsstyrelsen fattade beslut om anslagsdirektiv , dnr 3-2131-98. Genomförda lagar/lagändringar: SFS 1998:1717 (lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter), 1718 (lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i ), 1719 (lag om ändring i lagen (1998:1719) om riksdagsledamöternas arvode), 1720 (lag om ändring i lagen (1993:1426) med instruktion för ). Moment 1 e) med anledning av förvaltningskontors förslag 1998/99:RFK2 och 1998/99:RFK3 och med bifall till motion 1998/99:K5 yrkande 2 delvis antar utskottet i bilaga 2 intagna förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter, i den mån det inte omfattas av utskottets hemställan i 1 b) och 1 d). Riksdagsledamöternas arvode höjdes från till /månad som kostnadsersättningen sänktes med /månad. fick i uppgift att fortsättningsvis motivera sina ställningstaganden i fråga om ändringar av arvodesnivån. Nämnden motiverade sitt beslut om höjning av arvodet till /månad. Moment 2. beträffande att bemyndigar att för besluta om lån i till investeringar i fastigheter till ett sammanlagt belopp av . Bemyndigandet har inte utnyttjats . Moment 5. beträffande framtida finansiering av arvodeshöjning: att som sin mening ger till känna vad utskottet anfört. I budgetpropositionen lämnades ett förslag till permanent finansiering av det höjda ledamotsarvodet fr.o.m. . Skrivelsen är slutbehandlad. nr 116 förvaltningskontors förslag 1997/98:3 om ändringar i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare och utskott, bet. SFS 1999:22 (lag om ändring i lagen (1988:1385) om säkerhetskontroll i ). Säkerhetskontrollen vid besök har förändrats. Skrivelsen är slutbehandlad. moment 1 beträffande tid för propositioners avlämnanden: att med anledning av motionerna 1998/99:K266 och 1998/99:K328 yrkande 8 som sin mening ger talmanskonferensen till känna vad utskottet anfört. Frågan bereds inom . nr 152 Vissa revisionsfrågor initiativ, bet. SFS 1999:203 (lag om ändring i lagen (1988:46) om revision av och myndigheter m.m.), 204 (lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän), 205 (lag om ändring i lagen (1987:518) med instruktion för revisorer), 206 (lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank). har upphandlat internrevision fr.o.m. . Skrivelsen är slutbehandlad. nr 61 Utgiftsområde 1 1999/2000:1, bet. Förvaltningsstyrelsen fattade beslut om anslagsdirektiv för , dnr 73-1519-99/00. SFS 1999:1209 (lag (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ) moment 2. beträffande stödet till ledamöterna och partigrupperna i : att godkänner förvaltningsstyrelses förslag i yrkande 2 angående inriktning av den fortsatta utbyggnaden. Utbyggnaden förbereds i enlighet med den beslutade inriktningen. Skrivelsen är slutbehandlad. nr 122 årsredovisning för 1998/99:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Statsrådens deltagande i budgetdebatterna 1996/97-1998/99. Statsråds deltagande i ärendedebatter, PM från utredningstjänsten , dnr 1999:1681. /98 pågick 4 oktober 1998 Ingen allmän motionstid 1995/96 1 1999/2000. Rättelse: S. 2 Tillkommit: och .
frsrdg · GN04RR4 · 2000-01-01 00:00:00 — Bl.a. reg.beslut ; kommun, ; kommun, Se avsnitt 5 nedan 15 kap. 7 § Förordningen (1997:185) om producentansvar för förpackningar Se avsnitt 6 nedan Prop.1997/98:45, s. 512 , Producentansvar - det första steget, rapport 4518, s. 49 SFS 1998:494, § 5 1997/98:45, s. , statistikrapport /MI 1997:5 Avsnitt 9.1-9.3, , Producentansvar för förpackningsavfall, , En kritisk granskning av producentansvarets konsekvenser, 1999 , En kritisk granskning av producentansvarets konsekvenser, 1999 1998/99:84, Lag om skatt på avfall, s. 101, 1998/99:SkU20 , Kommunerna och producentansvaret, s. 18 , Producentansvar det första steget, rapport 4518, s. 49 , Förpackningsinsamlingen - frågor till allmänheten om förpack-ningsåtervinning och återvinningsstationer, 1992/93:180, Om riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhällsutveckling, , Siffror om avfall, rapport 4875, s. 13 , Producentansvar för förpackningar - för miljöns skull?, rapport 4938, s. 36 , Producentansvar för förpackningar - för miljöns skull?, rapport 4938, s. 36 Förordning (1997:185) om producentansvar för förpackningar, 1 § , Transport av insamlade förpackningar och annat avfall - leder ökad sortering till ökade transporter och spelar det någon roll?, Bl.a. Reforsk, Miljömässiga skillnader mellan återvinning/återanvändning och förbränning/deponering, 1993 och STOSEB, Avfall och Energi, 1998 , Varutransporter med lastbil och järnväg, 1990-1998 Se avsnitt 11 nedan , Producentansvar för förpackningar - för miljöns skull?, rapport 4938, s. 9-10 , Producentansvar - det första steget, rapport 4518, citaten är hämtade från bilagorna 4 och 5. 1996/97:1, Budgetpropositionen för , s. 19 1998/99:63, En nationell strategi för avfallshanteringen, bil. 1997/98:45, s. 419
frsrdg · GN04RR5 · 2000-01-01 00:00:00 — revisorers berättelse över granskningen av verksamhet 1999/2000 RR5 Enligt lagen (1988:46, senast ändrad 1999:203) om revision av och myndigheter m.m. ska revisorer för varje avslutat räkenskapsår granska tillstånd, styrelse och förvaltning. Över revisionen ska en berättelse avges till . Berättelsen ska belysa omfattningen och inriktningen av revisorernas granskning och utmynna i ett uttalande huruvida revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas direktionen och fullmäktige i . Revisorerna ska också ta ställning till resultat- och balansräkningar. I enlighet med lagen (1988:1385) om riksbank 10 kap. 3 § har direktionen överlämnat redovisning (redog. 1999/2000:RB1). Fullmäktige har överlämnat förslag till disposition av vinst. Vid granskningen av räkenskaper och förvaltning för har vi biträtts av KPMG. Auktoriserade revisorn har varit huvudansvarig för granskningen. Resultatet av den har delgetts oss i bifogade granskningsrapport. Som framgår av rapporten tillstyrker revisionsbyrån att resultaträkningen och balansräkningen för fastställs. Vid behandlingen av detta ärende har vi även tagit del av en mer utförlig rapport över utförd granskning av bokslut för . Rapporten, som vi delgett finansutskott, har upprättats gemensamt av och . Enligt rapporten är årsbokslutet i allt väsentligt rättvisande. I den särskilda rapporten tar revisorerna upp de väsentligaste diskussionspunkterna med anledning av revisionen. Granskningen av och bokslut för har i övrigt inte gett oss anledning till något särskilt uttalande. Under hänvisning till det anförda får vi såsom externrevisorer avseende verksamhet tillstyrka 1. att fullmäktige i beviljas ansvarsfrihet för verksamheten 2. att direktionen i beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av samt 3. att fastställer resultaträkning och balansräkning . Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revisorerna (), (m), Per (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichefen (föredragande) och utredningschefen . Granskningsrapport för riksbank 1999 revisorer har utsett KPMG att såsom sakkunnig på externrevisionens område biträda vid granskningen av Riksbank. Vi får härmed avge följande utlåtande över vår granskning av räkenskaper och förvaltning för . Vi har tagit del av förvaltningsberättelse och bokslut för . Vi har vidare tagit del av revisionsavdelningens granskningsrapporter samt i övrigt bildat oss en uppfattning om de av internrevisionen vidtagna granskningsåtgärderna avseende löpande redovisning och bokslut. Internrevisionsavdelningen vid och har avlämnat gemensam rapport, daterad , över utförd granskning av bokslutet samt övriga iakttagelser från årets granskning. Rapporten har översänts separat. Vi tillstyrker att resultaträkningen och balansräkningen fastställs. revisorers berättelse över granskningen av verksamhet
frsrdg · GN04RR6 · 2000-01-01 00:00:00 — revisorers berättelse över granskningen av Jubileumsfonds verksamhet 1999/2000 RR6 Enligt lagen (1988:46, senast ändrad 1999:203) om revision av och myndigheter m.m. ska revisorer granska Stiftelsen verksamhet. Revisorerna ska särskilt se till att fondens organisation av och kontroll över redovisningen samt medels- och värdeförvaltningen är tillfredsställande. Styrelsen för Jubileumsfonden har till revisorer överlämnat berättelse angående stiftelsens verksamhet och förvaltning . Vi anmäler härmed vår granskning av Stiftelsen verksamhet . Vid granskningen av Stiftelsen räkenskaper och förvaltning för har vi biträtts av KPMG. Auktoriserade revisorn har varit huvudansvarig för granskningen. Resultatet av den har delgetts oss i bilagda granskningsrapport. Som framgår av rapporten har den utförda granskningen inte givit anledning till anmärkning. Vid behandlingen av detta ärende har vi även tagit del av en promemoria avseende årsbokslutet . Den har upprättats av , som har uppdraget att svara för intern revision av stiftelsen. Internrevisorernas bedömning är att stiftelsens redovisning är rättvisande och upprättad i enlighet med god redovisningssed. Granskningen av Jubileumsfonden har inte givit oss anledning till något särskilt uttalande. Med hänvisning till det anförda får vi såsom externrevisorer föreslå att lägger Stiftelsen berättelse över verksamhet och förvaltning (redog. 1999/2000:RJ1) utan anmärkning till handlingarna. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revisorerna (), (m), Per (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichefen (föredragande) och utredningschefen . revisorer har utsett KPMG att biträda vid granskningen av (Fonden). Vi får härmed avge följande utlåtande över vår granskning av Fondens räkenskaper och förvaltning för . Vi har tagit del av Fondens förvaltningsberättelse och bokslut för . Vi har vidare tagit del av en granskningsrapport från , som i egenskap av Fondens revisorer biträtt oss vid granskningen, samt i övrigt bildat oss en uppfattning om de vidtagna granskningsåtgärderna. Den utförda granskningen har inte givit anledning till anmärkning. Vi tillstyrker att resultaträkningen och balansräkningen fastställs.