frsrdg · GN04RJ1 · 2000-01-01 00:00:00 — Jubileumsfonds berättelse över fondens verksamhet och förvaltning 1999/2000 RJ1 Stiftelsens uppdrag, tillkomst och inriktning () är en fristående stiftelse som har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning. Stiftelsen grundades genom en donation från Riksbank, som därmed ville uppmärksamma bankens 300-årsjubileum och främja "ett angeläget nationellt ändamål". Den årliga avkastningen av Jubileumsdonationen skulle användas till att främja vetenskaplig forskning med anknytning till . Stadgar för stiftelsen fastställdes . I de nu gällande anges bl a att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt att fondens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, särskilt skall uppmärksammas att fonden skall söka främja kontakter med internationell forskning beslöt att ytterligare en donation skulle tillföras Stiftelsen . Till beslutet var fogad en promemoria som upprättats inom . I promemorian framhölls några riktlinjer som skulle utmärka den verksamhet som initierades genom användningen av donationen. Bl a angavs följande användningsområden: etablering av forskningscentrum eller forskningsområden med internationell slagkraft stöd till projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner etablering av nätverk eller fastare samverkansformer nationellt och internationell, bl a genom etablering av ett internationellt forskarutbytesprogram befordran av forskarutbildning och forskarrekrytering främjande av forskarrörlighet internationellt och mellan universitet/högskolor och andra verksamheter De första anslagen från RJ delades ut . Sedan tillkomsten har (penningvärde) delats ut till vetenskaplig forskning. Stiftelsens totala förmögenhet uppgår till ca /2000. I och med utgången av har Stiftelsen () verkat under . Det slutliga riksdagsbeslutet om fondens ändamål och inriktning samt styrelsekonstruktion fattades . utsågs ordföranden, professor , rektor vid , och vice ordföranden, riksbankschef , samt övriga styrelseledamöter att leda stiftelsens verksamhet. I samband med informations- och planeringsmöte med styrelsen och beredningsgrupperna hölls en parentation av RJ:s nuvarande ordförande professor . Dessa minnesord presenteras i ett särskilt avsnitt inom kapitlet om den forskningsstödjande verksamheten (s. 14). har ingående beskrivits i jubileumsboken i ett föränderligt samhälle som utgavs . Boken redigerades av fondens dåvarande ordförande, professor , och verkställande direktör, professor . I denna verksamhetsberättelse görs därför endast en viss uppdatering av vad som skett . Den största händelsen är givetvis donationen för kulturvetenskaplig forskning på som 1994 tillfördes RJ ur löntagarfondsmedel. Genom detta betydelsefulla kapitaltillskott och genom ytterligare donationsmedel från enskilda personer har och bidragit till att högst väsentligt vidga och diversifiera RJ:s arbete. Jag har i stället för att göra en tillbakablick valt att göra en del reflektioner kring RJ:s roll och . Under den trots allt relativt korta tid som har verkat har det skett en mycket snabb förändring av villkoren för kunskapsutveckling och kunskapsproduktion. , 1965/66, delade RJ ut ungefär dubbelt så mycket i anslag till forskning inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena som staten gjorde genom dåvarande forskningsstödjande organ, humanistiska forskningsrådet (HFR) och statens råd för samhällsforskning (SFR). RJ blev med ens den då största fristående forskningsfinansiären. Därefter ökade statsanslagen realt som forskningen även började tillföras nya medel genom sektorsforskningens tillkomst och utbyggnad och nya kunskapsproducenter etablerades utöver universitet och högskolor. Utvecklingen har i stort sett varit densamma i hela västvärlden. Emellertid skulle man med fog kunna hävda att uppslutningen bakom universiteten och högskolorna som nationens främsta forskningsutförare har varit mycket bredare i än i många andra av västvärldens länder. I de flesta länder har emellertid universiteten fortfarande kvar sin ensamrätt att bedriva forskarutbildning. Även inom detta område har den statliga finansieringens andel minskat påtagligt. Enligt senaste analys av forskningspolitiken i medlemsländerna har universitetens roll som forskningsinstitutioner förändrats mycket kraftigt (in Transition. Universiteten har, till följd av att den direkta statliga finansieringen minskat, sökt sig till nya finansiärer och alltmer anpassat sin forskningsverksamhet mot externa behov. Härigenom har även trycket ökat på universiteten att förändra de institutionella formerna, något som bidragit till spänningar i den disciplininriktade universitetsstrukturen. Den i allt snabbare takt accelererande kunskapstillväxten inom och utom vetenskapssamhället leder till ökad specialisering som det reses krav på mer gränsöverskridande och mångdisciplinära forskningsinsatser. Det har med andra ord blivit svårare att i samma organisatoriska struktur kombinera kraven på en god massutbildning med en internationellt högkvalitativt bedriven forskning. Det är dessa allt tydligare utvecklingstendenser som diskuteras av professor m.fl. i boken , och i den utkommande boken . Författarna hävdar att det hittillsvarande kontraktet mellan samhället och universitetsforskningen är på väg att omförhandlas. Detta samhällskontrakt har traditionellt vilat på den grunden att om universiteten levererar kunskap till samhället och färdigheter till de kunskapssökande studenterna skall staten i gengäld finansiera basverksamheten för forskning och därtill garantera universiteten en hög grad av autonomi. Utvecklingen tycks numera ha sprungit ifrån innehållet i detta kontrakt. M. Gibbons skriver i Nature (Vol. 402) "A new social contract is now required. This cannot be achieved merely by patching up the existing framework. A fresh approach - virtually a complete re-thinking of sciences relationship with the rest of society - is needed" (s. 81). Det nya samhällskontraktet måste "ensure the production of socially robust knowledge" i stället för "sustain the production of reliable knowledge". Det nya samhällskontraktet "will require more open, socially distributed, self-organizing systems of knowledge production that generate their own accountability and audit systems". Ett nytt kontrakt måste även baseras på "the joint production of knowledge by society and science". En viktig innebörd av detta är att samverkansmönstret mellan universitet och samhälle skapar nya strukturer och relationer. Det är mycket påtagligt att de utvecklingstendenser som Gibbons m.fl. pekar på också blir allt synligare i . Genom de förslag vilka , som resultat av departementala arbetsgrupper inom närings- och utbildnings-departementen, bereds i kommer det att bli en effektivise-ring av formerna för statens stöd till forskning. Ingen av utredningarna har dock behandlat frågan om universitetens och högskolornas förutsättningar och förmåga att svara mot de nya utmaningar som ett genomförande av förslagen ställer. Det är krav från näringsliv och samhälle om forsknings-samverkan som kräver att forskningskompetens från olika discipliner läggs samman i nya formella eller informella strukturer. Universiteten kommer att bli hänvisade till att finansiera dessa förändringar inom i stort sett givna resursramar och genom statsmakternas stöd till universiteten via förhöjda s.k. overheadavgifter för externa finansiärer som t ex RJ. Utvecklingen inom under de gångna tio åren speglar också mycket tydligt dessa förändringar av förutsättningarna för forskningsfinansieringen. var RJ en reaktiv forskningsfinansiär. då RJ erhöll den Kulturvetenskapliga donationen har stiftelsen successivt ökat sin aktivitet och tagit åtskilliga initiativ till egna insatser som i hög grad uppskattats av forskarsamhället. Detta har naturligtvis underlättats av att RJ haft en mycket god total avkastning av eget kapital. Diagram 1: Total avkastning i % av eget kapital vid årets ingång Ovanstående diagram utvisar en exceptionell "performance" till glädje för forskarsamhället. Det egna kapitalet har mer än fördubblats från drygt 4 miljarder till drygt 9 miljarder. Diagram 2: Eget kapital (tkr) Denna glädjande resultatutveckling har, i kombination med den av styrelsen 1993 beslutade kraftsamlingen på samhällsvetenskap och humaniora, medfört en betydande anslagstillväxt till dessa ämnesområden. har blivit landets mest kraftfulla organ för stöd till kulturvetenskaperna. Det årliga tillskottet till humaniora har ökat från /år till att under föregående år med råge överstiga . Anslagsutvecklingen till forskning har totalt sett varit remarkabel. Återigen har RJ, liksom /66, kunnat fördela dubbelt så mycket som staten gjort via forskningsråden till samma ändamål. Diagram 3: Beviljade anslag till forskning (tkr) RJ har under tre på varandra följande år kunnat göra extra avsättningar som inneburit kraftfulla injektioner till kulturvetenskaperna. avdelades 60 miljoner för att 135 doktorander skulle kunna slutföra sina doktorandstudier. Påföljande år avdelades motsvarande summa till en nationell forskarskola i moderna språk för 32 forskarstuderande. kunde 50 relativt nyblivna doktorer erhålla anställning. Härutöver har betydande summor till infrastrukturella insatser kunnat göras såsom bl.a. bidrag till etablering av ett orgelforskningscentrum i , gemensamt för och , och till ett samtidshistoriskt institut vid , vilket invigdes föregående år. Vidare har kraftfulla bidrag kunnat lämnas till forskningsförberedande arbete vid arkiv, bibliotek och museer. Under har jag i min VD-kommentar pekat på den allt snabbare växande obalansen mellan de anslag till forskning på eget programansvar, som statsmakterna fördelar till forskning vid universitet och högskolor, och anslagen som fördelas till universiteten av forskningsråd, stiftelser och myndigheter. Genom tillkomsten av nya universitet och den senaste lärartjänstreformen har denna obalans blivit mycket uppenbar. Detta har inneburit att externa finansiärer med ens har fått ikläda sig nya uppgifter, såväl för att kunna främja forskarrekryteringen genom doktorsutbildning och post-doktorala insatser som för att kunna medverka i det nödvändiga arbetet att åstadkomma kraftsamling/koncentration, specialisering/profilering, arbetsfördelning inom och mellan de utförande forskningsenheterna. En klarare arbetsfördelning mellan universiteten och högskolorna, när det gäller forskning och forskarutbildning, måste innebära både koncentration och specialisering men också ökad samverkan inom högskolesystemet. har med sin alltmer dominerande position för kulturvetenskaperna fått en mer ansvarsfull roll. Redan nu är det en växande dialog mellan enskilda lärosäten och RJ om utvecklingen av olika nya forskningsmiljöer. Eftersom det finns en tendens att alla vill "springa på samma bollar " så har RJ fått ett allt större inflytande över hur lärosätena kan utveckla sina profiler inom det kulturvetenskapliga området. Det kan inte heller nog betonas att är ett litet land och vårt bidrag till den internationella kunskapsutvecklingen är marginellt. Svensk forskning är, generellt sett, inom många områden av mycket hög kvalitet. Detta gäller även kulturvetenskaperna. Ökade resurser måste emellertid avdelas för att skapa personella och internationella bryggor som möjliggör ett större forskningssamarbete och bidra till vår förmåga att hämta hem resultat från internationell forskning. RJ har därför inlett ett mycket fruktbärande samarbete med STINT för att öka den internationella rörligheten bland kulturvetarna. Det är emellertid glädjande att kunna notera att kulturvetenskaperna fått växande betydelse. Alltfler institutioner på global, regional och nationell nivå lyfter fram den kulturella dimensionens betydelse för att åstadkomma en ekonomiskt, socialt, och säkerhets- och miljömässigt hållbar utveckling. Det framstår alltmera uppenbart för många att i ett komplext samhälle med stort beroende av naturvetenskap och teknik blir kunskapen om människornas värderingar och beteende allt viktigare. Dessa växande forskningsuppgifter är en stor utmaning för humaniora och samhällsvetenskaperna. Det är med tillfredsställelse jag kan konstatera att numera även besitter de ekonomiska resurserna för att verkningsfullt kunna anta dessa utmaningar från forskarsamhällets kulturvetenskapliga delar. RJ står med andra ord väl att svara mot dagens och morgondagens krav på flexibilitet och förmåga att genomföra förändringar. RJ har genom sin styrelse och sina beredningsgrupper möjlighet att spänna över hela det kulturvetenskapliga området med utblick mot andra vetenskapsområden. RJ måste nu även kunna kombinera kraften med modet att satsa på nya områden och på nya infallsvinklar i projektverksamheten som kan leda fram till oväntad och ny kunskap. Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning i form av projektanslag till enskilda forskare eller forskargrupper som ansökt om anslag. Stiftelsen verkar aktivt inom vida fält av vetenskaplig forskning. Kompe-tens-spridningen bland forskarna i styrelse och prioriteringsgrupper åter-speglar detta förhållande. Styrelsen består därutöver av personer med ekono-misk och politisk sakkunskap. Denna personsammansättning gör att stiftelsen representerar ett ovanligt stort erfarenhetsfält och därmed har en unik ställning som allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. Alltsedan Jubileumsfondens tillkomst har ett visst företräde getts åt samhällsvetenskapligt och humanistiskt orienterad forskning. En mycket kraftfull insats har gjorts till förmån för den humanistiska forskningen. har av RJ:s forskningsbudget för projektverksamheten tillfallit humaniora och teologi och har tilldelats samhällsvetenskapliga och juridiska ämnesområden. Den medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningen erhöll . Övriga utgör stöd till stipendier m.m. Om man därtill inkluderar den extra avsättningen för moderna språk och post.dok.-satsningen blir procentandelen för humaniora än mer framträdande. I första hand prioriteras projekt, som inte naturligt tillgodoses på annat sätt, t ex genom anslag från statliga forskningsråd eller andra myndigheter, vilka var för sig arbetar inom relativt avgränsade sektorer. RJ är intresserad av att kunna stödja fler- eller tvärvetenskapliga forsk-nings-projekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, orter eller länder samarbetar. Går man igenom stiftelsens katalog över beviljade anslag, finner man många exempel på just sådana forskningsprojekt, speciellt inom den Kulturvetenskapliga donationens verksamhetsområde. Det är styrelsen som fattar beslut om anslag från stiftelsen. Inkomna ansökningar har bedömts och prioriterats i en eller - oftast - flera beredningsgrupper. I var och en av dessa ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter samt utomstående, såväl nationella som internationella, vetenskapliga experter. Ansökningarna har dessutom som regel bedömts av en eller flera externa sakkunniga inom eller utom landet. Varje ansökan bedöms i första hand i jämförelse med internationell standard och mot såväl vetenskapliga kvalitetskriterier som samhälls-relevans-kriterier. Beslut om anslag till nya projekt fattas i två steg: 1) Bedömningarna i det första steget grundas på korta, översiktliga ansökningar, projektskisser. Beredningsgrupperna väljer ut de ansökningar, som bedöms ha högsta vetenskapliga kvalitet och vara av störst intresse för RJ och som utformats av forskare, som bedöms vara kompetenta och lämpliga att bedriva projektet i fråga. Dessa forskare bereds därefter till fälle att komma in med fullständiga ansökningar. Övriga ansökningar (projektskisser) avslås. 2) I ett andra steg bedöms och prioriteras fullständiga ansökningar (i regel efter externa sakkunniggranskningar) inför de slutliga besluten i styrelsen. I de fall ansökningarna gäller forskning, som etiskt kan ifrågasättas, prövas dessa efter samma normer och på samma sätt som inom de statliga forskningsråden. Ansökningar till den Kulturvetenskapliga donationen har bedömts i enlighet med kriterierna i de av RJ utfärdade anvisningarna, vilket har inneburit att projekten har granskats från följande utgångspunkter: anknytning till i anvisningarna formulerade teman om "Kulturvetenskapliga grundvalar" och "Samhällsförändringar och rum" projektets gränsöverskridande karaktär, dvs hur man avser att samarbeta över institutions-, fakultets- eller universitetsgränserna idéer om forskningsinformativa insatser. Inom vissa områden, som bedöms angelägna men inte tillräckligt uppmärksammade, tillsätter stiftelsen ibland särskilda s k områdesgrupper. Deras uppgift är att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning och till informationsutbyte. Dessa grupper består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forskningsförberedande arbete. Den avslutas när man vunnit tillräcklig uppmärksamhet från forskarhåll och/eller från de myndigheter, som har ansvar för att permanenta resurser tillförs området i fråga. inledde två nya områdesgrupper sin verksamhet. Det var gruppen för forskning om konst och gestaltning och den om kapitalmarknadsforskning. beslöt styrelsen att även inrätta en områdesgrupp för forskning om kunskapssamhället. Den regelmässiga uppföljningen och utvärderingen av pågående och avslutade projekt har inneburit att 22 projekt, 18 projekt inom Jubileumsdonationen och 4 inom den Kulturvetenskapliga donationen, varit föremål för särskild granskning. Syftet med uppföljningen har varit att granska de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurs-tilldelning. Därutöver har det varit ett syfte att genom samtal med rektorer, dekaner, forskare och doktorander utröna dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. har 22 projektledare vid högskolan i , universiteten i , och kontaktats och erhållit följande frågor som skriftligen besvarats: Vilka vetenskapliga publikationer har projektet genererat? Publikationslista bör bifogas. Har projektet genererat uppslag till nya forskningsinsatser (gäller särskilt för avslutade projekt)? Har projektets medarbetare medverkat med "papers" vid nationella eller internationella symposier? Om ja, ange vilka. Har projektet medfört att Du eller någon av Dina medarbetare blivit inbjuden som gästforskare vid något annat lärosäte? Likaledes är det av intresse att få reda på om arbetet i projektet stimulerat till att gästforskare inbjudits till Din institution. Vilka utbildningseffekter har erhållits genom projektet? Har t ex doktorander deltagit? Om ja, ange namn och ålder. Därtill bör det belysas om särskilda läromedel har tillkommit med anknytning till projektet. Vilka forskningsinformativa inslag har förekommit under projektets gång och/eller efter projektets avslutning? Slutligen efterfrågades en ekonomisk redovisning av projektmedlens användning till: lokala omkostnadsavgifter (lokaler, institutions- och universitetskostnader) Följande projekt har besökts vid de ovan nämnda lärosätena. Beredningsgruppen för ekonomi, geografi m m besökte varvid följande projekt granskades: 1997-0182 , Arbetsmarknad och samhälle under inflytande av teknologiska förändringar. Anslag Totalt beviljat 1.200.000 kr 1997-0209 , Urval och fördelning av ledare i industrin. Den svenska ledarskapsmarknadens funktion. Anslag Totalt beviljat 1.270.000 kr 1998-0219 , Ekonomisk tillväxt och produktivitet i ett europeiskt perspektiv . Anslag Totalt beviljat 2.000.000 kr Beredningsgruppen för beteendevetenskap, samhällsmedicin m m besökte varvid följande projekt ägnades ingående uppmärksamhet: 1995-0290 , Tjänster och privata känslor. En under-sökning av mänskligt samspel på organisationers villkor i tjänstesamhället. Anslag Totalt beviljat 1.724.000 kr 1996-0015 , Stress, muskuloskeletala besvär och psyko-biologiska mekanismer. Anslag Totalt beviljat 2.365.000 kr 1996-0800 , Livschanser och livsförlopp. Anslag Totalt beviljat 3.000.000 kr Beredningsgruppen för statsvetenskap, juridik m m besökte varvid en genomgång av följande projekt företogs: 1996-0801 , Konstitutionella förändringar och parlamentarisk demokrati. Anslag Totalt beviljat 4.050.000 kr 1997-0097 , Randomisering för eller jämförelse av statistiska inferensmetoder applicerade på heterogena data. Anslag Totalt beviljat 1.750.000 kr Beredningsgruppen för humaniora besökte . Då granskades följande projekt: 1996-0645 , Den första grammatiska hypotesen. 1996-5178 , Den antika synagogan - födelseplats för två världsreligioner. Anslag Totalt beviljat 12.300.000 kr 1998-5061 , Människor - Makt - Modernitet. Skånska godsmiljöer från högmedeltid till nutid. Anslag beviljat 6.000.000 kr 1998-0200 , Den felande länken: hovet som arena för eliter, 1500-1800. Anslag beviljat 1.900.000 kr besökte den kulturvetenskapliga prioriteringsgruppen högskolan på . Då redovisades två projekt ur den Kulturvetenskapliga donationen och ett ur Jubileumsdonationen. 1999-7024 , innerstadsinventering. 1997-5112 , Kulturkrock eller kompromiss? Betydelsen av regionala strategier vid europeisering 1100-1400 AD. 1996-0013 , Förhistoriska och historiska kontakter mellan och i genetisk belysning. beviljades de första anslagen ur den Kulturvetenskapliga donationen. Genom detta nytillskott av resurser har det blivit möjligt att stödja fler större, tvärvetenskapliga och långsiktiga forskningsprojekt. Många mycket angelägna projekt, som svårligen skulle ha erhållit ekonomiska resurser av det slag som möjliggjorts, har kommit i gång och fört med sig att fler unga doktorander kunnat erhålla en meningsfull utbildning. har beviljat i anslag till forskningsändamål, vilket framgår av finansie-ringsanalysen och av tabell "Anslag till forskning" (s. 55). Anslagsnivån är högre än föregående år. Anslagen till projektverksamhet har höjts med nästan . Förklaringen till den stora ökningen ligger främst däri att styrelsen även beslöt att göra en engångsavsättning för rekrytering av 50 yngre forskare med doktorsexamen () och att forskarskolan i moderna språk inledde sin verksamhet (). Nya anslag som beviljades ur Jubileumsdonationen och Kulturvetenskapliga donationen presenteras på s. 55. Söktrycket är mycket högt. Vid årets ansökningstillfälle inkom totalt 796 nya ansökningar, vilket var 281 fler än föregående år och 363 fler än 1997. Sök-beloppet uppgick till . Det stora antalet ansökningar till Jubileumsdonationen medförde att RJ har beslutat om en förändring av anvisningarna för anslagssökande. Hädanefter kommer endast ansökningar från disputerade forskare att behandlas inom denna donation, dvs. doktorandutbildning inom ramen för Jubileumsdonationen medges inte längre. Det totala antalet fortsättningsansökningar uppgick till 167 med ett sökbelopp om . Detta innebär att totala antalet ansökningar blev 963 med ett sammanlagt sökbelopp om ca . Av de sökta beloppen för nya projekt beviljades en lägre andel 1999 än de två föregående åren, , vilket kan jämföras 1993, 1994, 1995, 1996, 1997 och 1998. Andelen nya ansökningar () och andelen beviljade projekt () från kvinnliga forskare ligger på ungefär samma nivå som . Inom ramen för den Kulturvetenskapliga donationen inkom 209 nya ansökningar varav 33 beviljades. Av antalet beviljade ansökningar är det tre planeringsanslag och tio anslag som kan rubriceras som infrastrukturellt stöd; 11 projekt kan hänföras till temat Kulturvetenskapliga grundvalar och 14 till temat om samhällsförändringar och rum. Stiftelsen har beviljat 95 nya projektanslag och därutöver 72 symposieanslag, reseanslag samt omkostnadspålägg och mervärdesskatt m.m. på tillsammans .