frsrdg · GN04RFK2 · 2000-01-01 00:00:00 — Ändring av arvodesbestämmelser inom riksdags- området 1999/2000 RFK2 Beredningsgruppen för översyn av vissa frågor avseende ledamöternas ekonomiska villkor m.m. har till förvaltningsstyrelsen överlämnat ett förslag om ändring i lagen (1989:185) om arvode m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ samt i lagen (1974:1037) med instruktion för . Förvaltningsstyrelsen tillstyrker förslaget och föreslår att antar beredningsgruppens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 2. lag om ändring i lagen (1974:1037) med instruktion för . I detta beslut har deltagit, förutom undertecknad ordförande, riksdagsledamöterna (), (), (), (), Per (), () och (). beslutade att uppdra åt att genomföra en översyn dels av vissa regler som rör ersättningslagen, dels av assistent/utredarstödet till ledamöterna. Förvaltningsstyrelsen tillsatte en beredningsgrupp för behandlingen av frågorna. Beredningsgruppen inledde sitt arbete . Beredningsgruppen fick , genom tilläggsdirektiv beslutade av förvaltningsstyrelsen, i uppdrag att genomföra en översyn av vissa regler i lagen (1989:185) om arvode m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Ordförande i beredningsgruppen har varit riksdagsledamoten (). Som ledamot har deltagit riksdagsledamöterna () (fr.o.m. ), () (fr.o.m. ), (), () samt f.d. riksdagsledamöterna (), () och (). Experter i beredningsgruppen har varit riksdagsdirektören , förvaltningschefen (fr.o.m. ), kanslichefen och ekonomichefen . Enhetschefen har varit beredningsgruppens sekreterare. Beredningsgruppen har tidigare överlämnat betänkanden dels med förslag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och i lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i (dnr 13-124-98), dels med förslag till lag om stöd till ledamöternas och partigruppernas arbete i (dnr 10-707-99). Beredningsgruppen överlämnar nu sitt förslag om ändringar av vissa arvodesbestämmelser inom riksdagsområdet. Beredningsgruppen föreslår att förvaltningsstyrelsen godkänner de framlagda förslagen till författningsändringar och överlämnar dem till för beslut. Ledamoten () har avgivit ett särskilt yttrande. Bestämmelser om ersättning för uppdrag inom riksdagsområdet finns i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen). De uppdrag som ersätts enligt arvodeslagen är uppdrag som tillkommer utöver det ordinarie riksdagsuppdraget. Sådana uppdrag innebär i allmänhet ett betydande merarbete för riksdagsledamöterna såväl vad gäller ansvar, inläsningsarbete som tidsåtgång. Flera av uppdragen är också sådana att de beroende på såväl integritetskrav som arbetsbörda är svåra att förena med andra uppdrag, t.ex. i statliga myndigheter och styrelser. Det grundläggande riksdagsarvodet, som uppgår till , är att betrakta som ersättning för ledamotskapet och det normala utskottsarbetet. Aktuella förslag rör arvoden för uppdrag utöver riksdagsuppdraget i myndigheter eller andra parlamentariska organ. Den översyn som beredningsgruppen har genomfört har främst syftat till att revidera månadsarvoden för uppdrag i dessa organ. Beloppen har varit oförändrade . Beredningsgruppen har i översynen gjort en genomgång av de olika uppdragens innehåll och utveckling m.m. Beredningsgruppen har vidare beaktat de ändringar som föranleds av en ny ledningsstruktur för samt de förslag som framlagts av talmanskonferensen som gäller parlamentariska ledningsorganisation m.m. Härutöver har beredningsgruppen granskat reglerna för resekostnadsersättningarna samt de ekonomiska villkoren för de f.d. riksdagsledamöter som har uppdrag inom myndigheter. De ändringar som föreslås i arvodeslagen är följande. De månatliga tilläggsarvodena för uppdrag inom , dess myndigheter och organ fastställs till en procentuell andel av riksdagsarvodet på samma sätt som gäller för tilläggsarvodet till vice talman, utskottsordföranden m.fl. Nivån för höjningarna motiveras med att månadsarvodena legat stilla . I lagen införs regler om sammanträdesarvoden för vissa uppdrag som tidigare reglerats genom föreskrift. Vidare förtydligas reglerna för resekostnadsersättningar. Ersättning för förlorad inkomst införs, i likhet med vad som gäller för uppdragstagare i bl.a. statliga styrelser. Härtill kommer vissa ändringar av redaktionell art. Beredningsgruppen föreslår att antar beredningsgruppens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 2. lag om ändring i lagen (1974:1037) med instruktion för . Beredningsgruppen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ dels att 1, 2 och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf, 4 §, samt närmast före 4 § en ny rubrik av följande lydelse. Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheter och organ skall betalas enligt följande: O r g a n / b e f a t t n i n g Månadsarvode kronor riksbank: Fullmäktiges ordförande 10 000 Annan fullmäktig 5 000 Suppleant för fullmäktig 1 300 2. Vice ordförande i förvaltningsstyrelsen: 2 000 Ordförande i direktionen: 2 100 Ledamot av direktionen som inte är vice ordförande i förvaltningsstyrelsen eller ordförande i direktionen: 2 000 Ledamot i förvaltningsstyrelsen som inte är ledamot av direktionen: 1 500 Suppleant i förvaltningsstyrelsen: 450 Nuvarande lydelse Suppleant i förvaltningsstyrelsen som företräder ett parti utan ledamot: 1 500 3. revisorer : 4 600 Vice ordförande: 3 500 Ledamot av arbetsutskottet som inte är ordförande eller vice ordförande eller tjänsteman vid kansliet: 3 300 Annan revisor: 2 800 Suppleant: 1 000 Suppleant som företräder ett parti utan ledamot: 2 800 4. svenska delegation Ordförande: 1 100 Ledamot av arbetsutskottet som inte är ordförande i delegationen: 300 5. Ordförande: 1 100 Annan ledamot: 300 6. Ordförande: 2 500 Ersättare för ordförande: 2 000 7. Stiftelsen Ordförande: 3 000 Vice ordförande: 2 100 Annan ledamot och suppleant: 1 300 8. Ordförande: av arvodet som riksdagsledamot ordförande: av arvodet som riksdagsledamot Arvoden för vissa uppdrag inom , dess myndigheter och organ skall betalas enligt följande: O r g a n / b e f a t t n i n g Månadsarvode i procent av riksbank Fullmäktiges ordförande: 27,5 Fullmäktiges vice ordförande: 23 Annan fullmäktig: 14 Suppleant för fullmäktig: 3,5 2. Riksdagsstyrelsen ledamot i riksdagsstyrelsen: 15 Företrädaren för parti utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen: 15 3. revisorer : 17,5 Vice ordförande: 14 Ledamot av arbetsutskottet som inte är ordförande eller vice ord-förande eller tjänsteman vid kansliet: 12,5 Annan revisor: 10,5 Suppleant: 4 Suppleant som företräder ett parti utan ordinarie revisor: 10,5 4. svenska delegation Ordförande: 4 Ledamot av arbetsutskottet som inte är ordförande i delegationen: 1 5. Ordförande: 4 Annan ledamot: 1 Föreslagen lydelse 6. Ordförande: 9,5 Ersättare för ordförande: 7,5 7. Stiftelsen Ordförande: 11,5 Vice ordförande: 8 Annan ledamot och suppleant: 5 8. Ordförande: 20 Vice ordförande: 15 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § För fullgörande av uppdrag som anges i 1 §, uppdrag som ledamot och suppleant i och i samt uppdrag som suppleant i svenska delegations arbetsutskott och i betalas särskilt arvode för sammanträdesdag (sammanträdesarvode) med belopp som fastställs av . Sam-manträdesarvode betalas dock inte till a) ordförande, b) vice ordförande. Sammanträdesarvode betalas även till ledamot och suppleant i under tid då traktamente inte utgår till ledamoten eller suppleanten enligt 4 kap. 1 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. Arvodesbeloppet fastställs av . För fullgörande av uppdrag som anges i 1 § samt som ledamot och suppleant i betalas särskilt arvode för sammanträdesdag (sammanträdesarvode). Sammanträdesarvode betalas dock inte till a) vald ledamot och företrädare för parti utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen, b) ordförande och vice ordförande. Sammanträdesarvoden betalas även till 1. ledamot i rådet för ledamotsnära frågor, 2. tjänstgörande suppleant och tjänstgörande ersättare för företrädare för parti utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen, 3. ledamot och suppleant i , 4. suppleant i svenska delegations arbetsutskott, 5. suppleant i , 6. ledamot och suppleant i som är förlagt till period då har plenifri tid, 7. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från och 8. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från . Arvodesbeloppen fastställs av riksdagsstyrelsen. Till suppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut betalas sammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § För resor som företas för fullgörande av uppdrag som avses i 1 § 1, 5, 6 och 8 utgår resekostnadsersättning, traktamente och annan ersättning enligt vad som gäller för arbetstagare vid den inre riksdagsförvaltningen eller, när det är fråga om utrikes resa, enligt utlandsreseförordningen (1991:1754). Av 4 kap. 3 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter framgår att traktamente enligt första stycket för en riksdagsledamot samordnas med traktamente enligt nämnda lag. För inrikes resor som företas för fullgörande av uppdrag som uppräknas i 1 och 2 §§ lämnas rese-kostnadsersättningar och traktamente enligt följande. För riksdagsledamöter enligt regler i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. Ersättningen skall samordnas med den ersättning som lämnas från riksdagsförvaltningen, För revisorer och suppleanter som inte är riksdagsledamöter enligt bestämmelser i lagen (1987:518) med instruktion för revisorer, För fullmäktige och suppleanter för fullmäktige i som inte är riksdagsledamöter enligt de bestämmelser om sådana förmåner som enligt kollektivavtalet gäller för anställda inom , För övriga uppdragstagare enligt samma bestämmelser som för arbetstagare vid riksdagsförvaltningen. För utrikes resor gäller bestämmelserna enligt utlandsreseförordningen (1991:1754). Den som på grund av sitt uppdrag enligt 1 och 2 §§ går miste om avlöningsförmåner har rätt till ersättning med motsvarande belopp. Ersättning till den som driver egen verksamhet betalas högst med det belopp per sammanträdesdag som motsvarar egenföretagarens enligt 3 kap lagen (1962:381) om allmän försäkring fastställda sjukpenninggrundande inkomst, delad med 365. Sådan ersättning betalas utöver ersättning enligt 1 och 2 §§. Ersättning för inkomstförlust utgår inte till den som är ledamot av . Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i 1 § punkt 1 i sin nya lydelse tillämpas . Bestämmelsen i 4 § tillämpas . 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:1037) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:1037) med instruktion för dels att i 7 § orden "" skall bytas ut mot "riksdagsförvaltningen", dels att 8 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Till ledamöter och suppleanter i utgår ersättning för deltagande i nämndens sammanträden enligt förordningen (1978:45) om ersättning vid kommittéuppdrag. Därutöver utgår till ordföranden och dennes ersättare ett särskilt arvode med för år. Särskilda föreskrifter om arvoden till ordförande, dennes ersättare, ledamöter och suppleanter finns i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Denna lag träder i kraft . 3 Beredningsgruppens överväganden och förslag om ändring i arvodeslagen I arvodeslagen bestäms storleken av de månadsarvoden som utgår för uppdrag i myndigheter eller andra parlamentariskt tillsatta organ. Lagen reglerar också ersättningar för sammanträdesarvode samt vissa resekostnadsersättningar. Arvodeslagen trädde i kraft , då den ersatte en äldre arvodeslag. De arvodesbelopp som regleras i lagen ändrades , med tillämpning fr.o.m. (1995/96:RFK3, 1995/96:KU14, rskr. 1995/96:88). Beredningsgruppen föreslår att de månatliga tilläggsarvodena för uppdrag inom , dess myndigheter och organ fastställs till en procentuell andel av riksdagsarvodet på samma sätt som gäller för tilläggsarvodet till vice talman, utskottsordföranden m.fl. Nivån för höjningarna motiveras med att månadsarvodena legat stilla . Beredningsgruppen har vidare beaktat de ändringar som föranleds av en ny ledningsstruktur för samt de förslag som framlagts av talmanskonferensen som gäller parlamentariska ledningsorganisation m.m. I 1 § arvodeslagen fastställs för vilka uppdrag som månadsarvoden utgår samt storleken på arvodet. Bakgrund - uppdragets innehåll Beredningsgruppen har företagit en genomgång av de uppdrag som regleras i arvodeslagen. I det följande lämnas en kort sammanfattning av uppdragens innehåll m.m. Genom riksdagsbeslut ändrades ställning. har fr.o.m. en ny ledningsstruktur (prop. 1997/98:40, 1997/98:164, bet. 1997/98:KU15, 1998/99:KU2, 1998/99:KU8) innebärande att fullmäktige fått en kontrollerande funktion. Enligt 9 kap. 12 § regeringsformen har elva fullmäktige, som väljs av . För dessa väljs lika många suppleanter. Närmare bestämmelser om fullmäktige finns i lagen (1988:1385) om riksbank. Enligt 2 kap. 1 § får fullmäktig inte vara statsråd, ledamot i riksbanksdirektionen, ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller annat företag som står under tillsyn av eller inneha annan anställning eller uppdrag som gör honom olämplig för uppdraget. Bland befattningar som är olämpliga för en ledamot av fullmäktige ingår anställning i . Fullmäktige väljer inom sig en ordförande samt en vice ordförande. leds av en direktion bestående av sex ledamöter, som utses av fullmäktige. Fullmäktige utser också dels ordförande i direktionen, som skall vara chef för , dels minst en vice ordförande, som skall vara vice riksbankschef. lämnade ett förslag till ny parlamentarisk ledningsorganisation för (Förs. 1999/2000:TK1 parlamentariska ledningsorganisation). Förslaget innebär att en ny riksdagsstyrelse inrättas vilken övertar beslutsuppgifter från såväl talmanskonferensen som förvaltningsstyrelsen och blir högsta beslutande organ i alla frågor som gäller riksdagsförvaltningen. har även lämnat förslag (Förs. 1999/2000:TK2) till instruktion för den samlade riksdagsförvaltningen vari uppgifter, beslutsformer och arbetssätt preciseras. I förslaget behandlas styrelsens uppgifter m.m. Styrelsen skall utgöra en samlad parlamentarisk ledning av riksdagsförvaltningen. Huvuduppgiften är att tillse att förvaltningens verksamhetsinriktning stämmer överens med de av angivna riktlinjerna och att tillfredsställande resultat uppnås inom givna ekonomiska ramar. Därtill kommer de ärenden i vilka styrelsen är förvaltningens beslutsorgan, s.k. obligatoriska styrelseärenden. Riksdagsstyrelsen föreslås få tio valda ledamöter och suppleanter. Suppleanterna är personliga och kallas endast vid förfall för ordinarie ledamot. Styrelsens sammansättning skall spegla styrkeförhållandena i , vilket sålunda kan medföra att något eller några partier blir utan ordinarie styrelseplatser. anser dock att det är viktigt att samtliga partier ges möjlighet att följa styrelsearbetet och lägga fram sina synpunkter på styrelseärenden har därför föreslagit att närvaro- och yttranderätt skall ges åt en företrädare för vardera av de partier som saknar representation bland de valda ledamöterna. Talmannen skall fungera som opolitisk ordförande i styrelsen. För att bibehålla styrkeförhållandena i styrelsen förutsätts att de vice talmän som skall fungera som styrelsens ordförande vid förfall för talmannen därvid också övertar dennes opolitiska roll. Styrelsen får en central roll med självständig beslutanderätt på för betydelsefulla områden. Med hänsyn till arten av den nya styrelsens funktioner och ansvar bör, enligt talmanskonferensen, ett särskilt arvode för uppdraget utgå. Ansvaret för beslutsfattandet i de ärenden som inte är obligatoriska styrelseärenden bör enligt förslaget åvila riksdagsdirektören. I förslaget till parlamentariska ledningsorganisation uttalar talmanskonferensen emellertid, när det gäller ärenden av ledamotsnära karaktär, att de först bör föreläggas ett rådgivande organ som inrättats för detta ändamål. Rådet kommer enligt förslaget att utses inom kretsen av ledamöter och övriga personer med närvaro- och yttranderätt i styrelsen och bestå av en företrädare för varje parti. Riksdagsdirektören är sammankallande och leder rådets sammanträden. Rådet kan förväntas sammanträda relativt regelbundet ungefär en gång . förslag föreslås träda i kraft . revisorer har till uppgift att på vägnar granska den statliga verksamheten. De närmare uppgifterna framgår av lagen (1987:518) med instruktion för revisorer. revisorer skall vara tolv stycken och de väljs för valperiod. Även icke riksdagsledamöter kan väljas till revisor. Bland revisorerna väljer en ordförande och en eller flera vice ordförande. Ordförande och vice ordförande väljs för sig enligt 8 kap. 11 § riksdagsordningen (RO). Ärendena bereds på tre avdelningar som består av fyra revisorer och fyra suppleanter. Ordförande och vice ordförande är ordförande på varsin avdelning. Vidare finns ett arbetsutskott som består av ordförande, tre andra revisorer och kanslichefen. Revisorerna sammanträder ca i plenum, utöver sammanträde i arbetsutskott och i de tre avdelningarna. är ett samarbetsorgan för de nordiska ländernas parlament och regeringar. Rådet tar initiativ i nordiska samarbetsfrågor och är ett rådgivande och kontrollerande organ i frågor som rör samverkan mellan några eller alla de fem nordiska länderna inkl. de självstyrande områdena, , och . Rådet avger rekommendationer och yttranden till och till de nordiska ländernas regeringar. svenska delegation väljs av inom sig. Antalet ledamöter som väljs är 20 och delegationen väljs för (7.1.1 RO). Delegationen sammanträder ca varvid information om aktuella frågor lämnas i rådets presidium, utskott och kommittéer. Överklagande av vissa beslut av organ i förvaltningsärenden prövas av (RO 9:5). I lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter finns närmare bestämmelser. består av ordförande och fyra ledamöter. Ordföranden skall inneha eller ha innehaft domarämbete och ej vara ledamot av . Ledamöterna väljs inom . Ordföranden väljs särskilt. För ordföranden skall det finnas en ersättare. är sista instans för överklagande av val och sådana beslut där det särskilt anges att beslutet får överklagas till nämnden (vallagen 1997:157). Om Valprövningsnämndens sammansättning och uppgifter föreskrivs i regeringsformen, riksdagsordningen och annan lag. består av ordförande och sex ledamöter. Ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare och får ej tillhöra . Nämndens beslut får ej överklagas (3:11 RF). Enligt lagen (1974:1037) med instruktion för sammanträder nämnden på kallelse av ordföranden så ofta det behövs. Nämnden hade 19 sammanträden och 13 sammanträden . Enligt instruktionen utgår ersättning till ledamöter och suppleanter i i nämndens sammanträden enligt förordningen (1978:45) om ersättning vid kommittéuppdrag. Därutöver utgår det ett särskilt arvode till ordföranden och dennes ersättare med för år. Regler om ersättning till finns även i arvodeslagen (1 § punkt 6 och 2 §). Även här regleras månadsarvodet till ordförande () och till ersättare för ordförande () och sammanträdesarvode till ledamöter och suppleanter i . Stiftelsen har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning som är knuten till . Verksamheten regleras genom stiftelsens stadgar (RFS 1988:1). Stiftelsens verksamhet handhas av en styrelse bestående av tolv ledamöter som väljs av . Ordföranden väljs särskilt. I styrelsen ingår sex företrädare för , fyra företrädare för olika vetenskapliga discipliner samt två ledamöter med särskild sakkunskap i förmögenhetsförvaltning. Styrelsen för Stiftelsen sammanträder ca . skall inom sig för varje valperiod tillsätta en med regeringen i frågor som gäller Europeiska unionen. skall bestå av udda antal ledamöter, lägst 15 (10:4 RO). Antalet ledamöter fastställs av på förslag av valberedningen. Regeringen skall underrätta om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden bestämmer. Nämnden sammanträder i princip en gång , med undantag för augusti månad. Bestämmelser om arvoden till ordförande och vice ordförande m.m. återfanns tidigare i ersättningslagen. överflyttades reglerna till arvodeslagen och knöts till en procentuell andel av arvodet som riksdagsledamot . Arvodesbeloppen ändrades med tillämpning fr.o.m. . Den beredningsgrupp som då beredde förslaget till arvodeshöjningen (1995/96:RFK3) ansåg att det var angeläget att arvodesnivåerna i fortsättningen sågs över minst inför varje ny valperiod. Vid nästa tillfälle för översyn borde, enligt den dåvarande beredningsgruppen, prövas om arvodena generellt bör beräknas i procent av riksdagsarvodet på samma sätt som tilläggsarvodet till vice talman, utskottsordförande m.fl. (1995/96:KU14). De uppdrag som ersätts enligt denna lag tillkommer utöver det ordinarie riksdagsuppdraget. De medför i allmänhet ett betydande merarbete för riksdagsledamöterna, såväl vad avser ansvar, inläsningsarbete som tidsåtgång. Flera av uppdragen är, som även tidigare konstaterats vid behandling av denna lag, svåra att förena med andra uppdrag, t.ex. i statliga myndigheter och styrelser. Den översyn som beredningsgruppen nu genomfört har främst syftat till att revidera de månadsarvoden som regleras i arvodeslagen. Aktuella månadsarvoden har varit oförändrade . Beredningsgruppen har vid sin beredning gjort en genomgång av uppdragen och en bedömning av uppdragens utveckling m.m. Beredningsgruppen finner det nu motiverat att införa ett system där månadsarvodena beräknas till en procentuell andel av riksdagsarvodet på samma sätt som tilläggsarvodet till vice talman, utskottsordförande m.fl. Nivån på höjningarna motiveras med att arvodesbeloppen legat stilla . Den ändrade ledningsstrukturen för innebär att fullmäktige fått en kontrollerande funktion och antalet fullmäktige har utökats från sju till elva. I den tidigare ordningen skulle fullmäktige enligt riksbankslagen sammanträda minst en gång . I den nya ordningen avgör fullmäktige självt när sammanträden skall äga rum. I praktiken har detta inneburit att fullmäktiges sammanträdesfrekvens minskat betydligt. Med hänsyn tagen till den ändrade ledningsstukturen samt till en minskad sammanträdesfrekvens föreslår beredningsgruppen att månadsarvodena för fullmäktige i i princip hålls oförändrat. Genom lagändringen skall fullmäktige inom sig utse en ordförande och en vice ordförande. Såväl ordförande som vice ordförande ges en särskild rätt att närvara vid direktionens sammanträden med yttranderätt, men utan förslags- och rösträtt. Beredningsgruppen föreslår, mot bakgrund av den roll som givits till vice ordföranden, att det införs ett särskilt månadsarvode för detta uppdrag. Förslagen från talmanskonferensen innebär att den nya riksdagsstyrelsen får en central roll med självständig beslutanderätt på för betydelsefulla områden. Med hänsyn till arten av den nya styrelsens funktioner och ansvar uttalar talmanskonferensen som sin mening att ett särskilt arvode för uppdraget bör utgå. Beredningsgruppen delar talmanskonferensens uppfattning att ett särskilt arvode bör utgå till riksdagsstyrelsen, vilket för övrigt gäller för ledamöterna i förvaltningsstyrelsen. Beredningsgruppen föreslår att arvodet utgår i form av fast månadsarvode och skall lämnas till de tio valda ledamöterna samt till företrädaren för parti utan vald representant.