frsrdg · GN04Rr12 · 2000-01-01 00:00:00 — Av stadgarna framgår att stiftelsen ansvarar för att förmögenheten förvaltas på ett betryggande sätt så att riskerna begränsas och möjligheter till god avkastning ges. Styrelserna har att förvalta ett omfattande kapital. Stiftelserna har valt olika lösningar för sin kapitalförvaltning. Flertalet har upphandlat privata tjänster. I granskningen har framkommit att man i en styrelse ansåg att man tidigare inte hade en sådan sammansättning att behovet av tillräckligt god ekonomisk kompetens tillgodosågs. Enligt revisorer är det viktigt att utnämningar av nya styrelseledamöter föregås av en dialog mellan regeringen, styrelsen och även stiftelsernas tjänstemän. Genom ett sådant förfaringssätt kan regeringen ta till vara erfarenheter och inhämta synpunkter på exempelvis vilken kompetens som ytterligare behöver tillföras styrelsen. I granskningen framkom exempel på en koppling mellan verksamhet och beredning genom att stödmottagare i projekt i några enstaka fall också ingår i stiftelsernas beredningsgrupper. Detta ställer krav på tydliga och skriftliga jävsbestämmelser för att klargöra att samma regler gäller för styrelseledamöter som för medlemmar av beredningsgrupp. Samtliga stiftelser ser hantering av jävsfrågor som något självklart. Flera av stiftelserna har också utarbetat skriftliga riktlinjer för hur jävsfrågor ska hanteras. Revisorerna rekommenderar dock samtliga stiftelsers styrelser att utarbeta och anta skriftliga bestämmelser angående jäv som även omfattar externt anlitade experter i beredningsgrupper. På uppdrag av revisorer har en konsult genomfört en granskning av stiftelsernas administrativa kostnader. En sammantagen bild visade att det finns kostnadsposter som förefaller höga. Konsulten utarbetade ett antal nyckeltal för att beskriva stiftelsernas kostnader över tiden men också för att möjliggöra en jämförelse mellan stiftelserna. En tydlig tendens är att de administrativa kostnaderna inte ökar i samma takt som storleken på de anslag som beviljas. Konsulten påtalade att man funnit avsevärda skillnader vad gäller stiftelsernas verksamhetskostnader som kan förklaras av att stiftelserna har olika redovisningsmetoder och skillnader i den verksamhet stiftelserna bedriver. Flera remissinstanser har tillstyrkt revisorers förslag att regeringen bör utarbeta riktlinjer för information till styrelseledamöter i statligt bildade stiftelser i syfte att klargöra ledamöternas ansvar. RRV påtalar att även den stiftelseförvaltning som ankommer på myndighet eller annan juridisk person vid s.k. anknuten förvaltning måste känna till ansvaret i enlighet med stiftelselagen. Informationen bör därför vara generell och inte begränsas till statliga stiftelser. Det bör ankomma på tillsynsmyndigheterna att förmedla sådan information. () anser att sådana riktlinjer även bör omfatta statliga myndigheter för forskningsfinansiering. Såväl MISTRA som menar att information om ledamöternas ansvar i stiftelsernas styrelser bör ges innan en styrelseledamot utses. RRV tillstyrker förslaget att samtliga stiftelser utarbetar skriftliga jävsbestämmelser. i understryker att de jävsproblem som kan uppstå måste motverkas och stöder därmed förslaget. meddelar att stiftelsens styrelse har för avsikt att fastställa riktlinjer för hantering av jäv. menar att skriftliga riktlinjer är av största vikt. Stiftelsen avser att formellt besluta om sådana riktlinjer på styrelsenivå. I fråga om den jämförelse av stiftelsernas verksamhetskostnader konstaterar RRV att dessa kostnader är beroende av ambitionsnivån i stiftelsernas prövning och uppföljning av bidragsverksamheten. Den nyckeltalsjämförelse som redovisas kan enligt verket inte ligga till grund för slutsatsen att vissa verksamhetskostnader är för höga. Även flera av stiftelserna har uttryckt tveksamheter. Innovationscentrum anser att en mer rättvisande bild av kostnaderna erhållits om de faktiska kostnaderna hade redovisats eller om redovisningen innehållit ett resonemang kring olikheterna mellan stiftelserna och deras verksamhet. anger att nyckeltal av det slag som redovisats bör användas med stor försiktighet. Vissa storheter kan ha olika innebörd för olika stiftelser. menar stiftelsen att nyckeltal kan vara ett utmärkt hjälpmedel. har i en policy fastställt avsikten med att utforma olika operationella kvantitativa resultatmått. efterfrågar en närmare analys av kostnadsjämförelsen. menar att stiftelsernas kostnader i de flesta fall är betydligt högre än jämfört med det arbete forskningsråden åläggs inom ramen för sina mycket begränsade resurser. () påtalar att skillnader i löneläget mellan stiftelserna och råden medför en risk för att forskningsråden förlorar nyckelpersoner på grund av att stiftelserna har ett betydligt högre löneläge. I stiftelsernas uppdrag ligger inte enligt NFR något ansvar för kontinuiteten i forskningsmiljöerna. Därmed finns en betydande risk att finansieringen av olika verksamheter blir ryckig när de områden som anses som strategiskt viktiga skiftar. Även om frågan är avlägsen anser rådet att det är svårt att förstå vad som ska hända när stiftelsernas kapital är förbrukat. Flertalet av stiftelsernas stadgar innehåller bestämmelser som innebär möjligheter att förbruka inte bara avkastningen utan också själva grundkapitalet. Flera av stiftelserna har beslutat att begränsa utdelningen och därmed sträcka ut stiftelsens livslängd. Därmed har frågan om vad som händer den dag stiftelserna förbrukat sitt kapital delvis skjutits . För en av stiftelserna, Stiftelsen är dock frågan relevant . Stiftelsen uppger att motsvarande ca behöver avsättas för att upprätthålla samma nivå på de innovationsfrämjande åtgärderna, även efter det att stiftelsen upphört med sin verksamhet. Vid stiftelsernas bildande angavs att den finansiering av olika verksamheter som stiftelserna bidrar med inte är något som staten avser att överta ansvaret för, sedan stiftelserna i vissa fall slutfört sitt uppdrag. Enligt revisorer reser detta frågan om hur de framtida eventuella behoven ska finansieras och hanteras även efter det att stiftelsen upphört med sin verksamhet. revisorer anser att nyutnämningar av styrelseledamöter i stiftelserna bör föregås av en dialog mellan regeringen, styrelsen samt stiftelsernas tjänstemän i syfte att ta till vara erfarenheter och synpunkter exempelvis i fråga om vilken kompetens som behöver tillföras styrelsen. Flera remissinstanser tillstyrker revisorernas förslag att låta regeringen utarbeta riktlinjer för information till styrelseledamöter i statligt bildade stiftelser för att klargöra ledamöternas ansvar. Sådana riktlinjer bör vara generella och även omfatta exempelvis myndigheter med stiftelseförvaltning. De granskade stiftelserna bedöms ha ändamålsenliga former för beredning och bedömning av ansökningar. I granskningen framkom dock exempel på en koppling mellan verksamhet och beredning genom att stödmottagare i några enstaka fall också ingår i stiftelsernas beredningsgrupper. Flera av stiftelserna har utarbetat skriftliga jävsbestämmelser. Revisorerna rekommenderade dock samtliga stiftelsers styrelser att utarbeta och anta skriftliga bestämmelser om jäv som även omfattar externt anlitade experter i beredningsgrupper. revisorer välkomnar att och har för avsikt att låta stiftelsernas styrelser fatta beslut om sådana jävsbestämmelser. Beredningsförfarandet skiljer sig åt mellan stiftelserna. Avgörande för valet av beredningsform är även vilken typ av stöd som avses. revisorer kan konstatera att flera remissinstanser ställt sig tveksamma till den jämförelse av verksamhetens kostnader som redovisas i rapporten. Redan i rapporten konstaterades att skillnader mellan stiftelserna kan förklaras av olika redovisingsmetoder och av de skillnader som finns mellan stiftelserna och deras verksamhet. Dessa olikheter försvårar en jämförelse och måste givetvis beaktas. Enligt revisorer bör utarbetandet av nyckeltal som grund för en jämförelse både inom och mellan verksamheter ses som en kontinuerlig process för att utveckla lämpliga resultatmått. Resultatet av sådana mätningar kräver sedan att verksamhetsansvariga närmare analyserar noterade förändringar över tiden. I detta sammanhang välkomnar revisorerna det initiativ har tagit för att utarbeta kvantitativa resultatmått för verksamheten. att regeringen utarbetar riktlinjer för information till styrelseledamöter i statligt bildade stiftelser i syfte att klargöra ledamöternas ansvar. Sådana riktlinjer bör även omfatta annan verksamhet med ansvar i enlighet med stiftelselagen. Som exempel kan nämnas myndigheter med s.k. anknuten förvaltning. Vid stiftelsernas tillkomst angav regeringen att verksamheten regelbundet borde bli föremål för kvalificerad utvärdering och uppföljning bl.a. för att ge stiftelserna underlag för omprövning och omprioritering. För samtliga stiftelser, utom Framtidens kultur, framgår av stadgarna att någon eller några av vetenskapsakademierna har rätt att granska verksamheten. I stadgarna för har inte några utvärderingskrav formulerats. Stiftelsen har inte heller varit föremål för någon oberoende utvärdering. Stiftelserna har i skiftande grad varit föremål för akademiernas utvärderingar. Akademierna har inte utarbetat några riktlinjer för hur valet av utvärderingsinsatser ska göras. I granskningen framkom dock att flera stiftelser själva tagit initiativ till att låta externa oberoende utvärderare följa upp verksamheten. revisorer understryker betydelsen av att stiftelsernas verksamhet systematiskt följs upp och utvärderas av oberoende utvärderare. Även om det är stiftelsernas styrelser som avgör vad av eventuell kritik man ska ta till sig, anser revisorerna att det är viktigt att oberoende utvärderingar görs för att följa upp i vilken mån stiftelserna uppnått avsett resultat utifrån de intentioner statsmakterna uttalade vid stiftelsernas bildande. delar revisorernas uppfattning att det är viktigt att en oberoende utvärdering görs. Vetenskapsakademierna fyller en viktig funktion att ur strikt vetenskaplig synpunkt bedöma kvaliteten i den forskning som finansieras med stöd av löntagarfondsstiftelserna. Enligt verket bör dock denna kompletteras med en effektivitetsrevision som granskar måluppfyllelsen utifrån statsmakternas intentioner. rekommenderar att regeringen med stöd av stiftelselagen ändrar löntagarfondsstiftelsernas stadgar så att det tydligt framgår att verksamheten ska utvärderas med avseende på kvalitet och relevans. Den nuvarande formuleringen att någon eller några av vetenskapsakademierna har rätt att granska verksamheten är inte tillräcklig. Innovationscentrum anger att det kan vara av värde att med jämna mellanrum studera några aspekter på stiftelsens verksamhet mer ingående. instämmer i värdet av att stiftelsernas verksamhet utvärderas regelbundet. revisorer anser att det är betydelsefullt att verksamheten inom de löntagarfondsbildade stiftelserna är föremål för en regelbunden oberoende utvärdering. Detta är väsentligt för att avgöra i vilken mån stiftelserna uppnått avsett resultat satt i relation till de ambitioner statsmakterna hade vid stiftelsernas bildande. För stiftelserna, förutom Stiftelsen , gäller att vetenskapsakademierna i enlighet med stiftelsernas stadgar har möjlighet att granska verksamheten. Dessa utvärderingar syftar bl.a. till att granska om stiftelserna finansierar verksamhet som kan anses vara i överensstämmelse med stiftelsernas ändamål. Stiftelserna har dock i skiftande grad varit föremål för akademiernas utvärderingar. Några tydliga riktlinjer för akademiernas val av utvärderingsinsatser finns inte. Revisorerna ser positivt på att flera stiftelser själva tagit initiativ till att låta externa oberoende utvärderare följa upp verksamheten. I likhet med vad har anfört föreslår revisorerna att regeringen med stöd av stiftelselagen prövar om kraven på utvärdering av de löntagarfondsbildade stiftelsernas verksamhet ytterligare behöver förtydligas i stiftelsernas stadgar. att regeringen med stöd av stiftelselagen prövar om kraven på utvärdering av de löntagarfondsbildade stiftelsernas verksamhet behöver förtydligas i stiftelsernas stadgar. 2.5 Samverkan mellan forskningsfinansiärer revisorer konstaterar att stiftelserna i varierande men ökande grad samverkar med andra forskningsfinansiärer. Detta gäller bl.a. universitet och högskolor, forskningsråd, sektorsmyndigheter och näringsliv. En stor del av samarbetet omfattar beredning av insatser. I granskningen inhämtade revisorerna i första hand forskningsrådens erfarenheter av samarbetet med stiftelserna. Råden anger att samarbetet i huvudsak fungerar väl. I granskningen har flera stiftelser påtalat ett behov av att delta i ett mer formaliserat samarbete med andra forskningsaktörer i syfte att diskutera gemensamma frågor. som stiftelsernas betydelse och självklara roll i det svenska forskningssystemet i olika sammanhang understryks, har formerna för ett formaliserat samarbete inte utvecklats. Revisorerna välkomnade i detta sammanhang förslaget om ett som presenterats av arbetsgruppen för myndighetsorganisation för forskningsfinansiering (Ds 1999:68 Att finansiera forskning och utveckling). Enligt revisorerna bör regeringen ta initiativ till en mer formaliserad samverkan. Stiftelserna utgör ett betydande inslag i den svenska forskningsfinansieringen och det finns frågor som är gemensamma. Som exempel kan nämnas frågor i anslutning till EU:s forskningsprogram. Ett gemensamt forum kan också utgöra en grund för vidare diskussioner om former för samarbete mellan olika finansiärer i syfte att bl.a. minska risken för överlappningar och dubbelarbete. påpekar att det är viktigt med en dialog och viss samordning mellan olika finansiärer. Den nuvarande samarbetsnämnden utgör ett bra forum för detta. konstaterar att en högre grad av samordning skulle kunna bedrivas under samma paraply. Ett föreslaget forum för finansieringssamverkan fyller i viss mån denna funktion, dock fortfarande på frivillig basis. anser att initiativet till en ökad samverkan är positivt men lämpligen bör anstå mot bakgrund av den av regeringen tillsatta organisationskommittén med uppgift att förbereda och genomföra en ny organisation för forskningsfinansiering. Kommittén har bl.a. till uppgift att lämna förslag om former för samverkan. Därmed bör man invänta kommitténs förslag och något års erfarenheter av den nya myndighetsorganisationen. MISTRA anser att det är synnerligen angeläget att det skapas en instans, i vilken samtliga stora forskningsfinansiärer finns permanent representerade. Genom erfarenhetsutbyte, samråd och samverkan i en sådan instans skulle det samlade resultatet av de totala forskningsinsatserna öka. hänvisar till att framgångsrik samverkan uppnåtts inom flera områden. Långsiktig strategisk samverkan kan enligt stiftelsen inte dirigeras fram från statsmakterna utan sköts bäst utifrån ett lokalt perspektiv. Däremot är det viktigt att regeringen initierar överläggningar med samtliga berörda forskningsfinansiärer i form av "runda bords samtal", i de fall initiativ kräver full styrka och slagkraft. Regeringen har föreslagit att ett inrättas med uppgift att verka för en dialog och samverkan mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänhet och andra som direkt berörs av forskningen (prop. 1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny organisation för forskningsfinansiering). Regeringen föreslår att ett samarbetsorgan, , inrättas för att stärka samverkan mellan finansiärer på områden där det ordinarie myndighetssamarbetet behöver förstärkas. Härigenom ska kontakt och dialog mellan forskare, forskningsfinansiärer, avnämare, den offentliga sektorn, föreningsliv m.fl. stärkas. Ett sådant forum bör även utgöra en arena för dialog mellan de statliga forskningsfinansiärerna. Vidare framförs i förslaget att de löntagarfondsbildade forskningsstiftelserna bör inbjudas eftersom de spelar en strategisk roll. Samverkansformen bör utvärderas innan beslut om fortsatt verksamhet fattas. tillstyrker förslaget (bet. 1999/2000:UbU17). Enligt revisorerna bör en god samverkan mellan olika offentliga forskningsfinansiärer främjas. En sådan samverkan skapar en förutsättning för att resurser nyttjas effektivt. Det finns också frågor som omfattar flera aktörer. Som exempel kan nämnas frågor i anslutning till EU:s forskningsprogram. I överensstämmelse med revisorers tidigare framförda uppfattning välkomnas därför förslaget om inrättandet av ett . Ett gemensamt forum kan bl.a. utgöra en grund för vidare diskussioner om former för samarbete mellan olika finansiärer i syfte att bl.a. minska risken för överlappningar och dubbelarbete. Enligt revisorerna bör man invänta resultatet av ett föreslaget , innan ytterligare initiativ till en mer formaliserad samverkan mellan stiftelserna och andra aktuella forskningsfinansiärer tas. Enligt regeringen ska verksamheten utvärderas . Revisorerna utgår från att en sådan utvärdering innehåller frågan om hur samverkan mellan stiftelserna och andra forskningsfinansiärer har utvecklats över tiden samt att regeringen återkommer till med resultatet av en sådan utvärdering. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört i avsnitt 2.1 om tillsyn över stiftelser, att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört i avsnitt 2.2 om revision av stiftelser, att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört i avsnitt 2.3 om stiftelsernas verksamhet, att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört i avsnitt 2.4 om utvärdering. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revisorerna (), (m), Per (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichefen , utredningschefen och revisionsdirektören (föredragande). Rapport 1999/2000:6 Stiftelser bildade med löntagarfondsmedel revisorer · 100 12 · TEL · fax Dnr 1999:60(4) revisorer har på eget initiativ genomfört en granskning av stiftelser bildade efter utskiftningen av löntagarfondsmedel. Granskningen har dels omfattat generella frågor rörande tillsyn och kontroll av statliga stiftelser, dels mer specifika frågor rörande de s.k. löntagarfondsstiftelserna. Inom ramen för granskningen har ett omfattande intervjuarbete genomförts främst med företrädare för stiftelserna, berörda myndigheter och . En enkät har även ställts till ett antal stödmottagare. har på revisorers uppdrag genomfört en särskild granskning av stiftelsernas kostnader . Detta inkluderar en kostnadsjämförelse över tiden såväl inom stiftelserna som stiftelserna emellan. Granskningen har bedrivits inom revisorers första avdelning. I första avdelningen ingår riksdagsledamoten (), ordförande, f.d. riksdagsledamoten () vice ordförande, riksdagsledamöterna (), (), (), () och () samt f.d. riksdagsledamoten (). Inom revisorernas kansli har , revisionsdirektör, haft ansvaret för utredningsarbetet. Även kanslichefen och utredningschefen har deltagit i arbetet. har , praktikant, , deltagit i granskningen. revisorers granskning har dels omfattat generella frågor rörande tillsyn och kontroll av stiftelser dels mer specifika frågor rörande de stiftelser staten bildade efter utskiftningen av löntagarfondsmedel. är ett privat rättssubjekt. Det är stiftelsens styrelse som har till uppgift att förvalta styrelsens tillgångar i enlighet med stiftelsens stadgar. Stiftelsen som verksamhetsform medför naturligen speciella förutsättningar för en granskning och därmed begränsningar i revisorers möjligheter att presentera mer långtgående förslag som direkt rör de aktuella stiftelserna. Efter principbeslut om en avveckling av löntagarfonderna bildades nio stiftelser (samt en kulturvetenskaplig donation till ) . Beslutsunderlaget arbetades fram . Totalt avsattes av löntagarfondsmedel som stiftelsernas kapital. uppgick värdet av stiftelsernas kapital till . Stiftelsernas kapitalplaceringar har gynnats av den starka börsutvecklingen och stiftelserna har därmed blivit alltmer betydelsefulla som finansiärer av i första hand forskning. är det land inom som avsätter störst andel av bruttonationalprodukten, , till forskning och utveckling. De samlade forsknings- och utvecklingsresurserna uppgick till ca . Den största delen av svensk forskning och utveckling finansieras och utförs inom enskild sektor. De samlade statliga insatserna för FoU uppgick till ca . De löntagarfondsbildade stiftelserna (inklusive den kulturvetenskapliga donationen till ) bidrog därutöver med nära . revisorer kan konstatera att stiftelserna i varierande men ökande grad samverkar med andra forskningsfinansiärer. I granskningen har flera stiftelser påtalat ett behov av att delta i ett mer formaliserat samarbete. Regeringen bör ta initiativet till ett forum som kan utgöra en grund för vidare diksussioner om former för samarbete mellan olika finansiärer i syfte att bl.a. minska risken för överlappningar och dubbelarbete. Frågan om stiftelsernas livslängd kommer på ett påtagligt sätt att göra sig gällande. Stiftelsen kommer inte längre att anslå medel. är stiftelsen i stort sett den enda externa finansiären till enskilda innovatörer. Enligt stiftelsen kommer ca att behöva avsättas för att upprätthålla samma nivå på innovationsfrämjande åtgärder, även efter att stiftelsens verksamhet har upphört. Enligt revisorerna väcks därmed frågan om hur detta finansieringsbehov tillgodoses . Länsstyrelserna utövar tillsyn över stiftelser. Utöver vad som framgår av stiftelselagen har regeringen inte utarbetat några mål eller riktlinjer för verksamheten. Tillsynen varierar mellan olika länsstyrelser. revisorer föreslår att regeringen utifrån lagstiftningens intentioner utformar gemensamma mål och riktlinjer så att verksamheten vilar på gemensamma antaganden och att tillsynsbegreppet renodlas i förhållande till den kontroll som genomförs av stiftelsernas revisorer. För de stiftelser som bildats med offentliga rättssubjekt som exempelvis staten är länsstyrelsernas tillsyn begränsad. Revisorerna har inte funnit några egentliga eller godtagbara förklaringar till detta. Regeringen bör göra en begränsad översyn av stiftelselagen för att pröva om även offentligt bildade stiftelser bör lämna årsredovisning till länsstyrelserna och därmed bli föremål för en fullständig tillsyn. är den tillsyn länsstyrelserna bedriver att betrakta som förhållandevis passiv. Sedan stiftelselagens tillkomst har merparten av resurserna gått åt till att registrera och lägga upp ett gemensamt stiftelseregister. Länsstyrelserna har byggt upp tillsynsfunktionen med skiftande kompetens och resurser i övrigt. Stiftelserna är främst koncentrerade till storstadslänen. Det medför en risk för att länsstyrelser med relativt få tillsynsärenden, förutom ekonomisk kompetens, även kan ha svårt att upprätthålla och utveckla en god stiftelsejuridisk kompetens. revisorer föreslår att regeringen prövar om den nuvarande tillsynsorganisationen är ändamålsenlig. Detta inkluderar frågan om hur verksamheten ska vara organiserad och placerad. Om regeringen anser att länsstyrelserna ska handha frågan bör behovet av att koncentrera tillsynen till färre antal länsstyrelser prövas. Därutöver bör en prövning av kompetensbehoven göras. Länsstyrelsernas kostnader för tillsynen över stiftelser överskrider klart intäkterna. uppgick kostnaderna till medan intäkterna uppgick till . Revisorerna föreslår att regeringen närmare analyserar tillsynsverksamhetens kostnader samt prövar gällande avgiftssättning. För samtliga löntagarfondsbildade stiftelser gäller att styrelsen utser revisorer. Därutöver har , genom stiftelsernas stadgar, rätt att för var och en av stiftelserna utse revisorer. Temagranskningar, dvs. granskningar som berör flera stiftelser kan aktualiseras. Sådana granskningar har varit av ringa omfattning.