frsrdg · GN04RR9 · 2000-01-01 00:00:00 — Det bokslut som bifogas, angående arvsfondens medel på Kammarkollegiet, bör vara reviderat. Möjligheterna att följa verksamhetens utveckling under budgetåren bör även förbättras. Dessutom bör det redovisas mer information om effekterna av verksamheten och mindre av projektbeskrivningar. 7.4 Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning och revision av verksamheten Vid revisorers granskning av Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen har framkommit att det finns oklarheter kring fondens och delegationens rättsliga reglering och revisionen av verksamheten. Arvsfonden har ett eget regelverk som styr verksamheten. Den förvaltas av Kammarkollegiet som också handhar vissa myndighetsuppgifter för arvsfondens räkning. Samtliga kostnader för dessa uppgifter betalas ur arvsfonden. Hur redovisningen och revisionen av fonden ska handhas samt vem som ska ansvara för dessa uppgifter, är dock oklart. Kammarkollegiet anser att RRV bör revidera Allmänna arvsfondens räkenskaper, vilket dock inte överensstämmer med RRV:s uppfattning. Arvsfondsdelegationen är enligt regeringen en egen myndighet under regeringen. Arvsfondsdelegationen har dock ingen egen redovisning och revideras inte av RRV. Arvsfondsdelegationens verksamhet ingår i redovisning, men finansieras genom arvsfonden. Vid granskningen har det framkommit att det finns olika uppfattningar om regleringen kring Arvsfondsdelegationen är tillräcklig för att delegationen ska fungera på ett tillfredsställande sätt som en egen myndighet. revisorer anser inte att det är tillfredsställande att oklarhet råder kring arvsfondens och Arvsfondsdelegationens reglering. Det är inte heller tillfredsställande att det inte upprättas en redovisning över verksamheten som revideras. Till följd av den bristande tydligheten i regleringen kring arvsfonden och delegationen är insynen i verksamheten bristfällig, liksom kontrollen och uppföljningen. Även styrningen och ansvarsfördelningen skulle kunna förbättras. Verksamheten är inte heller föremål för någon budgetprocess, liknande den hos andra myndigheter, och inte heller förs någon dialog angående mål- och resultatstyrning med regeringen. Allmänna arvsfonden - en myndighet revisorer anser att det vid granskningen har framkommit starka skäl som talar för att arvsfonden och Arvsfondsdelegationen bör slås samman till en myndighet. Vid en sammanslagning till en myndighet skapas enligt revisorerna goda möjligheter att förbättra styrningen av myndigheten samt en tydligare ansvarsfördelning. Det skapas också möjlighet till en resultatdialog med regeringen på motsvarande sätt som för andra myndigheter, t.ex. vad gäller de särskilda satsningarna. Sedvanlig mål- och resultatstyrning mellan regeringen och myndigheten kan dessutom äga rum. Genom att en gemensam redovisning upprättas skapas möjligheter till revision av hela verksamheten, vilket bidrar till insyn och öppenhet i verksamheten. Revisorerna finner det inte tillfredsställande att medel som inkommer via testamenten eller på annat sätt till Allmänna arvsfonden för ideell verksamhet, inte redovisas och revideras på sedvanligt sätt. Revisorerna finner det inte heller tillfredsställande att en myndighet under regeringen, inte har en egen redovisning och revision samt att dess rättsliga reglering även i övrigt ifrågasätts. Enligt revisorernas uppfattning kan en sammanslagning av arvsfonden och Arvsfonsdelegationen till en myndighet organisatoriskt genomföras på olika sätt. revisorer anser dock att regeringen bör överväga att placera verksamheten som en egen myndighet utanför på motsvarande sätt och med likartade regler som andra myndigheter under regeringen. I samband med bildandet av Arvsfondsdelegationen menade regeringen bl.a. att "en mera allmän decentralisering av beslutanderätten är ägnad att skapa oegentligheter vid prövningen av arvsfondsärenden" och att möjligheten att väga olika behov mot varandra skulle minska. Dessutom skulle möjligheterna till uppföljning och erfarenhetsspridning kunna försvåras. Om beslutandemyndigheten inte var knuten till regeringen skulle man dessutom gå miste om den dialog mellan och berörda samhällssektorer som ansågs viktig i sammanhanget. Fördelarna med att slå samman verksamheterna till en myndighet och lyfta ut myndigheten utanför väger dock tyngre, enligt revisorernas bedömning. Handläggningen av stödgivningen skulle kunna bli mer likformig, liksom uppföljningen och utvärderingen av verksamheten. Myndighetens rättsliga ställning skulle förtydligas och bättre anpassas till den gällande förvaltningsstrukturen. Eftersom Kammarkollegiets fondförvaltning, och förvaltning av Allmänna arvsfonden är god, anser revisorerna att oavsett vilken organisatorisk form som väljs, bör Kammarkollegiet på uppdragsbasis även fortsättningsvis förvalta fonden. Även Kammarkollegiets hantering av utbetalningar av beviljade medel kan köpas av kollegiet. Övriga arvsfondsärenden på Kammarkollegiet, den s.k. arvsfondsenheten, bör dock kunna ingå i en ny sammanslagen myndighet. Bilaga I - Fonden och delegationen, avsnitt 3 67 Bilaga II - Stödgivningen i ett övergripande perspektiv, avsnitt 5 70 Bilaga III - Iakttagelser av några fallstudier, avsnitt 6.4 75 Projekt för utsatta barn 77 Bilaga IV - Revisorernas enkätundersökning, avsnitt 6.5 96 Bilaga V - Fördelningen av stöd 100 Bilaga I - Fonden och delegationen, avsnitt 3 Eftersom /96 utgjordes av 18 månader, har i vissa tabeller inom parentes redovisats en justerad uppgift, i syfte att göra uppgifterna mer jämförbara med övriga budgetår. Justeringen innebär att uppgiften för budgetåret reducerats med en tredjedel. Antalet inkomna arvsfondsärenden till Kammarkollegiet, budgetåren 1993/94-1998 Budgetår Antal arvsfonds-- ärenden Antal ärenden ang. avveckling för arvsfondens räkning 1993/94 1 854 1 221 648 1994/95 1 775 1 167 564 1995/96 2 599 (1 733) 1 701 (1 134) 771 (514) 1997 1 831 1 223 568 1998 1 780 1 229 525 2. Kammarkollegiets fondförvaltning, avkastning i procent räntekonsortiet 1993/94 20,0 4,5 1994/95 20,9 9,3 1995/96 39,9 24,3 1997 26,9 4,7 1998 13,6 8,2 3. Allmänna arvsfondens värde, miljoner kr Budgetår Bokfört värde Marknadsvärde 1993/94 610 1 080 1994/95 584 1 210 1995/96 764 1 787 1997 704 2 072 1998 710 2 234 4. Kammarkollegiets kostnader för fondförvaltningen, miljoner kr beviljat stöd 1993/94 5,1 1,7 1994/95 5,0 1,0 0,4 1995/96 8,5 (5,7) 1,8 (1,2) 0,5 (0,3) 1997 6,2 1,5 0,4 1998 6,7 1,7 0,4 5. Inkomna medel till fonden samt utdelningsbara medel, miljoner kr Budgetår Inkomna medel Utdelningsbara under /94 206 176 1994/95 157 223 1995/96 286 (191) 180 1997 217 333 1998 140 252 1999 200 Kostnader för Allmänna arvsfonden, miljoner kr Kammarkollegiet Kostnader hos resp. Arvsfondsdelegationen Totalt 1993/94 Dödsboavv. 1,7 Handläggningen betald via statsbudgeten 11,8 1994/95 Dödsboavv. av stöd 0,4 Handläggning 3,0 9,4 1995/96 Dödsboavv. av stöd 0,5 Handläggning 4,7 15,1 (10,1) 1997 Dödsboavv. av stöd 0,4 Handläggning 5,4 13,5 1998 Dödsboavv. av stöd 0,4 Handläggning 2,6 11,4 Bilaga II - Stödgivningen i ett övergripande perspektiv, avsnitt 5 Eftersom /96 utgjordes av 18 månader, har i vissa tabeller inom parentes redovisats en justerad uppgift, i syfte att göra uppgifterna mer jämförbara med övriga budgetår. Justeringen innebär att uppgiften för budgetåret reducerats med en tredjedel. Antal ärenden per budgetår hos Arvsfondsdelegationen Budgetår Ansökningar Redovisningar Övriga ärenden Totalt antal ärenden Enskilda ansökningar 1993/94 1 144 702 1994/95 1 785 218 12 2 015 564 1995/96 2 206 (1 470) 630 (420) 26 (17) 2 862 (1908) 765 (510) 1997 1 622 399 5 2 026 436 1998 1 349 430 14 1 793 312 2. Andelen ansökningar per målgrupp och budgetår, i procent Budgetår Barn Ungdomar Funktions- hindrade 1993/94 - - - 1994/95 18 37 45 1995/96 23 46 32 1997 23 48 29 1998 22 41 36 3. Bifall och avslag per budgetår i förhållande till antalet beslut Budgetår Antal bifall Andelen bifall (%) Antalet avslag Andelen avslag (%) 1993/94 268 31,6 581 68,4 1994/95 503 33,9 981 66,1 1995/96 586 (391) 27,2 1 568 (1 045) 72,8 1997 446 28,7 1 107 71,3 1998 463 34,2 890 65,8 I genomsnitt 31,1 68,9 4. Andelen bifall av regeringen respektive Arvsfondsdelegationen Budgetår Antal bifall Andel beslut avregeringen (%) Andel beslut av delegation (%) 1993/94 268 100,0 - 1994/95 503 24,8 75,1 1995/96 586 (390) 30,9 69,1 1997 446 34,9 64,3 1998 463 46,6 53,3 5. Antalet bifall per målgrupp och budgetår Budgetår Barn Ungdom Funktionshinder Totalt 1993/94 - - - 268 1994/95 102 214 187 503 1995/96 61 + 40 203 + 13 141 + 128 586 (391) 1997 47 + 42 160 + 29 78 + 88 444 1998 45 + 101 121 + 12 80 + 103 462 Summa 438 752 805 6. Fördelning av arvsfondens medel i förhållande till utdelningsbart belopp, miljoner kr Budgetår Utdelnings-bart belopp under bud-getåret Medel som återförts/åter-bet. fördelade me-del under budgetåret Barn Ungdom Funktions-hindrade Varav särskilda satsningar Överförda /94 176 5,8 181,8 27,2 se barn 110,7 33,6 4,0 1994/95 223 5,2 228,3 44,3 55,8 128,2 28,5 5,5 1995/96 180 19,5 205,8 30,2 31,5 120,2 55,6 - 1997 333 7,5 205,9 54,3 62,4 89,1 67 97 1998 252 6,2* 242,5 82,2 46,6 113,7 62 111* * Enligt uppgift från tjänsteman på Arvsfondsdelegationen. Medelsfördelning över målgrupperna budgetåren 1994/95-1998, miljoner kr (Andel av de totala utdelade medlen under budgetåret, procent) Budgetår Barn Ungdomar Funktionshindrade Summa/budgetår 1994/95 44,4 (19,4) 55,7 (24,4) 128,2 (56,2) 228,3 (100) 1995/96 30,2 (14,7) 55,2* (26,8*) 120,4* (58,5*) 205,8 (100) 1997 54,3 (26,3) 62,4 (30,3) 89,1 (43,2) 205,8 (100) 1998 82,2 (33,8) 46,6 (19,2) 113,7 (46,8) 242,5 (100) Summa 211,1 219,9 451,4 - *Inklusive s.k. "Övriga beslut" Antal beviljade stöd per kalenderår med fördelning på belopp i kr (Andel av totalt antal utdelade medel , procent 199 999 200 000 - 399 999 400 000 - 599 999 600 000 - 799 999 800 000 - 999 999 1 000 000 - 1995 279 (56,4) 112 (22,6) 42 (8,5) 20 (4,0) 18 (3,6) 24 (4,8) 1996 232 (51,1) 107 (23,6) 58 (12,8) 17 (3,7) 16 (3,5) 24 (5,3) 1997 203 (42,9) 133 (28,1) 63 (13,3) 24 (5,1) 19 (4,0) 31 (6,6) 1998 203 (40,0) 144 (28,4) 80 (15,8) 31 (6,1) 17 (3,3) 32 (6,3) Genomsnittligt antal beviljade stöd 229 124 61 23 18 28 9. Antal beviljade stöd över respektive (Andel av totalt antal beviljade stöd , procent Belopp 1995 1996 1997 1998 Över 300 000 344 (69) 299 (66) 288 (61) 288 (57) Under 300 000 151 (31) 155 (34) 185 (39) 219 (43) Summa 495 (100) 454 (100) 473 (100) 507 (100) Andelen bifall i förhållande till antalet ansökningar per målgrupp, procent Budgetår Barn Ungdomar Funktionshindrade 1994/95 23,4 37,2 25,6 1995/96 19,3 22,7 40,7 1997 23,7 24,1 35,0 1998 36,8 18,8 29,1 Totalt bifall % 25,6 26,1 32,2 11. Antalet och andelen bifall på eller mer per målgrupp Budgetår 300 000 el. 300 000 1994/95 26 72 36,1 1995/96 36 (24) 91 (61) 49,6 1997 39 88 44,3 1998 69 145 47,6 Ungdomar mer Totalt bifall % över 300 000 1994/95 20 236 8,3 1995/96 28 (19) 216 (144) 13,0 1997 41 189 21,7 1998 29 132 22,0 Funktionshindrade mer Totalt bifall % över 300 000 1994/95 105 197 53,2 1995/96 144 (96) 268 (177) 53,7 1997 104 165 63,0 1998 121 181 66,8 Bilaga III - Iakttagelser av några fallstudier, avsnitt 6.4 I syfte att öka kunskapen om Allmänna arvsfondens stödgivning redovisas i det följande nio fallbeskrivningar av stödprojekt. Inom respektive målgrupp har urvalet av projekt som granskats skett slumpmässigt. I samband med fallstudierna har projektens ansökningshandlingar och redovisningar närmare granskats, och projektledare/kontaktperson samt revisor intervjuats. Tabell B I-i: Projekt Målgrupp Sökt stöd Beviljat stöd Län Projekt längd Barn 100 000 70 000 LM KFUM Barn 1 823 000 806 000 O Projekt för utsatta barn Barn 1 990 000 1 940 000 AB Ungdom 68 900 53 0001 R Rådslag Ungdom 616 000 575 000 /Big Ungdom 1 200 000 1 200 000 M Teater X Funktions- hindrade 35 000 35 000 W Heyoka Funktions- hindrade 1 235 000 1 210 000 AB Försöksverksamhet rörande handikappidrott Funktions- hindrade 3 811 000 2 860 000 AB 1 Nätverket beviljades enligt besluten . Utbetalat stöd är emellertid endast eftersom alla pengar inte förbrukades. Vid kontakt med berörda tjänstemän på Social- och Kulturdepartementen har framkommit att de utvalda projekten kan anses vara representativa exempel för stödprojekt inom respektive målgrupp. Avsikten med fallstudierna har inte varit att utvärdera de enskilda projekten, utan att beskriva Allmänna arvsfondens arbete i samband med stödgivning, redovisning och uppföljning. är en förening som i samarbete med andra föreningar och organisationer försöker skapa förutsättningar för ett brett utbud av aktiviteter för yngre barn. Särskild tonvikt läggs på aktiviteter för barn med särskilda behov såsom rörelsehinder, sociala skäl samt förebyggande åtgärder mot missbruk, kriminalitet m.m. köpte anläggningen Hammarhallen av . Lokalerna hade tidigare arrenderats och bestod av en kontorsbyggnad och en friidrottshall. Inköpet finansierades med lån och egna medel, eftersom Allmänna arvsfonden avslog KFUM:s ansökan om stöd för förvärvet. Föreningen hade tidigare haft kontakt med olika scoutkårer och hört att det kunde vara svårt att få stöd för förvärv av fastighet, varför de inte blev överraskade när föreningen inte beviljades stöd. En ombyggnad av anläggningen var emellertid nödvändig. Befintliga utrymmen i kontorsbyggnaden skulle bl.a. handikappanpassas. Det totala kapitalbehovet var . Av denna summa ansökte KFUM om från Allmänna arvsfonden . bidrog med och resterande satsade föreningen själv i form av material. Föreningen satsade dessutom av ideellt arbete. Arvsfondsdelegationen beviljade, , KFUM ur Allmänna arvsfonden. Projektledaren upplevde inte handläggningstiden som lång. KFUM hade fått besked om att beslut skulle fattas och blev glatt överraskad när det endast tog . Föreningen fick ingen förklaring till varför inte hela det sökta beloppet beviljades och det förekom ingen kontakt mellan KFUM och Arvsfondsdelegationen . Reduceringen innebar dock inte någon egentlig försämring av ombyggnaderna utan endast att arbetet utfördes på ett något enklare och billigare sätt. I Arvsfondsdelegationens beslut angavs att KFUM skulle lämna en redovisning för hur medlen använts. En delredovisning inkom , men eftersom den inte var komplett och byggnationen fortfarande pågick kontaktade projektledaren och fick anstånd med resterande del , dvs. Förseningen i arbetet berodde enligt projektledaren på att kommunen brukade ställa upp med arbetslös arbetskraft via arbetsförmedlingen, men /december upphörde denna tillgång. Detta medförde att KFUM inte kunde få hjälp med byggnadstekniskt kunnig personal. Redovisningen inkom inom den utsatta tiden och godkändes av Arvsfondsdelegationen. Av redovisningen framgår att de erhållna medlen var placerade på ett separat konto och att redovisningen var avskild från övrig verksamhet. I redovisningen går det att jämföra utfallet av kostnader och finansiering med siffrorna som angivits i ansökan. KFUM har även bifogat vissa kvitton till redovisningen. Det förelåg enligt projektledaren inga problem i samband med sammanställningen av redovisningen. Den ekonomiska redovisningen granskades av två av föreningen , vilka intygade redogörelsens och verifikationernas riktighet. Ingen av revisorerna är auktoriserad eller godkänd revisor. Den intervjuade revisorn anser att det rådde god ordning i projektet, liksom inom KFUM i sin helhet. Orsaken till detta är bl.a. att det finns en särskilt inhyrd konsult som har hand om den löpande bokföringen. Att projektet hade svårt att hålla tidsramarna anser revisorn vara rimligt. "Ideell verksamhet av det här slaget tar ", säger han. Revisorn anser att kraven på återrapportering från Allmänna arvsfonden är mycket rimliga. Högre krav kan dock inte ställas på de mindre projekten, eftersom administrationen i projekten skulle kosta för mycket. Allmänna arvsfondens stöd bidrog till ombyggnaden av , vilka är i bruk. planerar föreningen att etablera ytterligare verksamheter och engagera fler ungdomar i organisationen. Projekt för utsatta barn Kommunerna ålades i lag att tillhandahålla barnomsorg åt barn i åldern vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar samt åt barn med särskilda behov. Barn till arbetslösa eller föräldrar som av annan anledning är hemma omfattades inte av denna skyldighet. (S 1995:01) tog därför initiativ till en projektverksamhet för utsatta barn i storstadsområden som av olika skäl stod utanför den reguljära barnomsorgen. Syftet var främst att genom samarbete mellan och det lokala föreningslivet utveckla olika typer av verksamhet för barn för att öka deras integrationsmöjligheter i samhället. (1995/96) beslutade regeringen att genom en särskild satsning ställa ur Allmänna arvsfonden till förfogande för att, i nära samarbete med , bevilja medel för projekt som riktade sig till barn i åldrarna . Projektsatsningarna skulle helst avse en långtgående insats och ej avse tillfällig försöksverksamhet. Medel kunde inte sökas för investeringar och utgifter som åligger stat eller kommun att bekosta. avsåg regeringen att avsätta ur Allmänna arvsfonden för detta ändamål. , stadsdelsnämnden SDN , ansökte om stöd med ur Allmänna arvsfonden. Ansökan omfattade tre delprojekt: Föreningen /, och Se barnet-SESAM. SDN hade inte tidigare sökt stöd från Allmänna arvsfonden, utan fick kännedom om fonden genom en inbjudan från . Innan beslut fattats angående ansökan skickade dock SDN in ytterligare en ansökan om stöd. Man ansökte om för ytterligare fyra delprojekt: Deltidsförskola med inriktning på språk och miljö, Särskilt föräldrastöd, Organiserad utelek och Pappor. Projekten planerades att bedrivas . I ett yttrande från en tjänsteman i ifrågasattes dock om projekten gav tillräckligt stora effekter i förhållande till det stora beloppet och om det inte förelåg en risk för att medlen skulle komma att användas i redan existerande verksamheter. Ansökan var dessutom inte samordnad av SDN och egenfinansieringsgraden framgick inte. Yttrandet ledde till att Arvsfondsdelegationen begärde in kompletteringar angående hur samtliga delprojekt skulle rangordnas och egenfinansieras, och den slutliga ansökan om stöd ur Allmänna arvsfonden kom att gälla endast . Den egenfinansierade delen beräknades till för samtliga delprojekt. Regeringen beslutade att bevilja SDN i stöd för . Pengarna var fördelade på till Se barnet-SESAM, till deltidsförskola med inriktning på språk och miljö och till särskilt föräldrastöd. Det beviljade beloppet kunde rekvireras i mån av behov. I övrigt avslogs ansökan. I dialogen mellan Arvsfondsdelegationen och SDN , samt i regeringsbeslutet framgick att SDN hade möjlighet att inkomma med en ny ansökan om stöd för . Det uppfattades inte av SDN som ett löfte om mer pengar, utan enbart som en möjlighet att söka stöd. SDN inkom därför med en ansökan om ur fonden för fortsatt stöd till delprojekten föräldrastöd. Regeringen beviljade projekten hela det sökta beloppet, dvs. , uppdelat på till Deltidsförskolan och till Särskilt föräldrastöd. Av detta belopp kunde rekvireras omgående och . Enligt kontaktpersonen på SDN ställdes tydliga krav på vad ansökan om stöd skulle innehålla. Kontaktpersonen anser att ansökningsprocessen var mycket smidig och att det var bra med en "egen" kontaktperson på Arvsfondsdelegationen, vilket innebar en mer personlig kontakt. Projektens innehåll påverkades dock inte av den förekommande dialogen mellan SDN och handläggaren på Arvsfondsdelegationen. Det var en mycket snabb handläggningstid och det var inga problem att få pengarna utbetalda, vilket kontaktpersonen upplever att det annars kan vara när det gäller statliga bidrag. I regeringens beslut om stöd under det första projektåret framgick att en plan för utvärdering och dokumentation av utvecklingsarbetet skulle lämnas till Arvsfondsdelegationen . Till beslutet bifogades dessutom anvisningar för redovisningen och utvärderingen av projekten. Det angavs att redogörelserna av projekten borde disponeras i fyra steg: bakgrundsbeskrivning, projektbeskrivning, konsekvenser och bedömningar samt slutsatser och framtidsbedömningar. Planen för utvecklingsarbetet inkom till Arvsfondsdelegationen för projekten föräldrastöd. Utvärderingsplanen för projektet inkom däremot först . Samarbetspartners för föräldrastödet var Studiefrämjandet, och primärvården. I beslutet om stöd framgick även att , SDN , i samband med ansökan för av projektet, dock , skulle lämna en redogörelse för projekten och en redovisning för hur medlen använts. Den ekonomiska redovisningen inkom från projektenDeltidsförskola och Särskilt föräldrastöd. För projektet hade det fortfarande inte inkommit någon redovisning. Arvsfondsdelegationen skickade en påminnelse, vilket ledde till att redovisningen för SESAM inkom , dvs. efter den utsatta tiden. Enligt kontaktpersonen berodde förseningen på ett missförstånd angående vem som skulle sammanställa redovisningen. Det kan dock konstateras att det i Arvsfondsdelegationens handlingar inte finns någon ekonomisk redovisning, utan endast en kort redovisning av "projektets resultat". Redogörelsen för projektets andra år skulle enligt regeringens beslut ha lämnats till Arvsfondsdelegationen . Redogörelsen skulle innehålla en slutrapport samt en redovisning för hur medlen använts. Eftersom redovisningen inte inkom inom den utsatta tiden skickades en påminnelse . I påminnelsen krävdes dessutom en ekonomisk redovisning av de medel som beviljats projektet . SDN fick anstånd med att inkomma med redovisningen till . Redovisningen för delprojekten föräldrastöd inkom . SESAM har dock ännu inte inkommit med en ekonomisk redovisning. Den ekonomiska redovisningen för delprojekten föräldrastöd upprättades av SDN medan respektive enhet gjorde sin egen utvärdering. Utvecklingssekreteraren på () hjälpte Särskilt föräldrastöd och Deltidsförskolan med att göra en utvärdering. SESAM gjorde sin egen utvärdering. Utvärderingarna gjordes utifrån de utvärderingsplaner som utarbetades i början av projektet. Kontaktpersonen tyckte att det var bra med rubrikerna i utvärderingsplanen, vilka underlättade utvärderingen. Enligt kontaktpersonen fanns projektets pengar på kommunens konto . I kommunens kontoplan fanns dock ett avskilt konto för SDN projekt. Vid årets utgång fanns det inga pengar kvar och därmed inget att återbetala till arvsfonden. Arvsfondsdelegationen godkände redovisningen för samtliga delprojekt . Redovisningen har dock inte granskats av någon revisor, men av ekonomiskt ansvarig på kommunen. Projektet pågår fortfarande i SDN regi. Särskilt föräldrastöd var vilande , men har kommit i gång igen och beräknas fortgå åtminstone . Fortsättningen är oklar. Språkförskolan har utökats till ca 60 barn från att från början ha omfattat ca 20 barn. Förskolan bedrivs året ut i förvaltningens regi, men verksamheten kan därefter eventuellt komma att finansieras av . är en ideell förening som bildades . Förbundets syfte är att vara till stöd och hjälp för människor som drabbas av migrän eller annan svårartad huvudvärk samt deras anhöriga. Viktiga uppgifter är att föra ut information om migrän och att följa den medicinska forskningen på området. bedrev en informationskampanj med medel från Allmänna arvsfonden. Under projektets gång var det många som efterlyste information om migrän och annan huvudvärk hos barn. Som en följd ansökte om från Allmänna arvsfonden för att genomföra första året av ett treårigt projekt om migrän och annan svår huvudvärk hos barn. Totalt beräknades projektet kosta . skulle genomföra en omfattande informationskampanj i skolor i samarbete med skolhälsovården och en pensionerad docent med stort engagemang i frågan. begränsades projektet till och län och arbetet skulle fortlöpande dokumenteras och utvärderas. Regeringen beviljade ansökan för . Enligt beslutet kunde rekvireras , och de resterande nästföljande år. Arvsfondsdelegationen delegerades dessutom att fatta beslut om stöd överstigande , dock maximalt för ett andra år.