frsrdg · GN04ER1 · 2000-01-01 00:00:00 — Mera tolerans och förståelse behövs. Vid den fjärde delsessionen debatterades en rapport om hur Europeiska demokratier tar ställning till terrorism (dok. 8507, rek. Det juridiska utskottet har arbetat med detta tema genom att arrangera en konferens om de europeiska demokratiernas möjligheter att bekämpa terrorism. Församlingen rekommenderade att terrorism fördöms som hot mot den mest grundläggande mänskliga rättigheten, rätten till liv. rekommenderades att skärpa ordalydelserna i befintliga konventioner. Ett förslag om inrättande av en europeisk brottmålsdomstol för terroristförbrytelser och bättre skydd för brottsoffer ingick i församlingens rekommendationer. Dessutom föreslogs åtgärder för att bekämpa spridningen av extremistiska idéer. 4.4 Ekonomi och utveckling Vid den första delsessionen uppmärksammades Den ekonomiska situationen i och (dok. 8294, res. Rapporten inleddes med en omfattande analys av den ekonomiska utvecklingen efter . Den ekonomiska krisen blev akut genom den beslut att låta rubelns värde flyta och deklarera moratorium på betalningar av statliga lån. Den ekonomiska krisen i slog dessutom hårt mot liksom sjunkande pris på olja. De politiska kriserna med täta regeringsbyten, sociala oroligheter och ökande kriminalitet hade skrämt bort utländska investerare. Industrin och jordbruket behövde omstruktureras och ges en tydligare ägarstruktur. Stora statsmonopol och oligopol från sovjettiden, som tagits över av privata ägare med nära kontakter med statsledningen, hindrade konkurrensen. I har ekonomin också starkt försämrats och levnadsstandarden sjunkit. Inkomsten per capita är ungefär hälften av ryssarnas, medan prisnivån är i stort sett densamma. Reformer för att förbättra ekonomin och bekämpa brottsligheten har uteblivit därför att de politiska aktörerna blockerade varandra i parlamentet. Ansvaret för reformarbetetet låg enligt rapporten på och själva. De europeiska ländernas bilaterala och multilaterala insatser behövs dock för att länderna skall kunna ta sig ut ur krisen. Reformpolitiken måste bestå av stram budgetpolitik, nytt skatte- och banksystem, effektivt rättsväsende, privatisering, liberalisering, avreglering samt en förstärkning av demokratin. Vid januarisessionen debatterade församlingen en rapport om Europeisk kampanj för global solidaritet - mot fattigdom och social utslagning (dok. 8281, res. lanserade för en kampanj för världsomfattande solidaritet. Syftet var att uppmärksamma skillnaderna mellan de rika och de fattiga länderna och skillnaderna i välfärd inom . Rapporten underströk att i utvecklingssamarbetet borde främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. konstaterade i ett debattinlägg att över 200 miljoner barn lider av undernäring. Deras lidande kunde lindras med relativt små resurser. För att få till stånd en jämnare fördelning av resurserna behövs solidaritet, engagemang och social rättvisa. Brist på jämställdhet är för miljoner av världens kvinnor ett hinder för utveckling. Bara fyra av medlemsländer, bland dem , uppfyllde FN:s biståndsmål att anslå av BNI till utvecklingsbistånd. En rapport om Europeisk transportpolitik (dok. 1186) debatterades vid församlingens andra delsession . I rapporten betonades att behöver långsiktiga, samordnade lösningar för den ökande trafiken. måste speciell hänsyn tas till barns, äldres och handikappades transportbehov. Miljöaspekter på trafiken är särskilt betydelsefulla i känsliga bergsområden. Församlingen ansåg det viktigt att utveckla sjö- och spårtransporter samt kollektivtrafiken i städerna. I ett debattinlägg efterlyste en ekonomiskt och miljömässigt hållbar transportpolitik för hela . Även hon ansåg det viktigt att utveckla järnvägar och sjöfarten. Både regeringar och företag har en roll för att skapa långsiktiga, säkra och miljövänliga transportlösningar. har församlingen debatterat verksamheten i Europeiska banken för utveckling och återuppbyggnad (). En rapport och övergång till marknadsekonomi i (dok. 8422, res. 1192) debatterades under junisessionen. Församlingen uttryckte sitt stöd för bankens verksamhet i . ställdes banken inför hårda prov till följd av den finansiella krisen i . Församlingen välkomnade bankens samarbetsavtal med sociala utvecklingsfond samt betonade vikten av att hjälpa länderna i sydöstra . Generaldirektören för deltog i debatten. fungerar som parlamentariska dimension. Sju av 29 medlemsländer ingår inte i men deras parlamentariker har rätt att delta i den årliga debatten om aktiviteter. Vid debatten deltog parlamentariker från , , och samt generalsekreterare . I rapporten om och världsekonomin (dok. 8465, res. 1199) konstaterades att världsekonomin återhämtat sig efter de finansiella kriserna i och . Den årliga tillväxten i europeiska länder förväntades ligga på . Tillväxten kan hotas av protektionistiska åtgärder. Strukturella förändringar behövs på många områden särskilt i europeiska medlemsländer. För att sänka arbetslösheten måste företagsamheten främjas och konkurrensen ökas. Den utvidgade församlingen underströk att politiska och ekonomiska reformer inte kan lyckas utan fungerande demokratiska institutioner och respekt för de mänskliga rättigheterna. Vid den fjärde delsessionen debatterades även en rapport om Ekonomisk återhämtning och förnyelse i sydöstra efter (dok. 8503, 8529, rek.1423). för sydöstra kan fungera som en katalysator som ger kraft åt reformprocessen i hela regionen. Genom pakten förbinder sig länderna i regionen att vidta demokratiska och ekonomiska reformer samt att öka det regionala samarbetet. 4.5 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor Vid delsessionen debatterades en rapport om Situationen för barnen i (dok. 8284, rek. Dödligheten bland nyfödda är den högsta i även om en viss förbättring kunnat skönjas . Undernäring förekommer bland barnen. Dödligheten bland nyblivna mödrar är hög. Samarbetsprojekt med barnens behov i centrum mellan och andra medlemsländer efterlystes. har av FN förklarats vara ett internationellt år tillägnat de äldre. Vid septembersessionen debatterade församlingen Omsorgen om de äldre och deras delaktighet i samhällslivet (dok. 8461, rek. Den ökande andelen pensionärer ställer regeringarna i de europeiska länderna inför nya utmaningar. De får allt fler pensionärer att försörja. Församlingen efterlyste nya lösningar för att öka de äldres möjligheter att delta aktivt i samhällslivet. framhöll i sitt debattinlägg att många fördomar möter de äldre i samhället. I stället för en uppslitande generationsstrid rekommenderade han solidaritet mellan generationerna. Flexibla lösningar för pensionering behövdes. De äldres levnadsstandard måste säkerställas utan att lägga alltför stora bördor på den yngre generationen. Bättre social service och hälsovård skulle öka de aktiva åren och gynna livskvaliteten under ålderdomen. 4.6 Kultur och utbildning Under januarisessionen debatterade församlingen en rapport om Religion och demokrati (dok. 8270, rek. Konflikter mellan olika trosbekännare beror på okunskap och stereotypa föreställningar föranledda av bristen på kunskap. Ökad utbildning krävs för att bekämpa intolerans. Inblick i olika religioners utveckling och tankesätt kan bäst inhämtas via studier i historia och filosofi. uttryckte stark kritik när det gällde ärendets behandling i utskottet. Ämnet hade behandlats från en negativ synvinkel. Kristendomens roll i det europeiska kulturarvet borde ha betonats. Kristendomen har under århundraden format våra värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter. Religionsfrihet är en rättighet som bör tillhöra alla medborgare och garanteras av staten. Vid septembersessionen debatterade församlingen en rapport om verksamhet (dok. 8501, rek. Församlingen vill se ett ökat samarbete mellan och . Återuppbyggandet av utbildningssystemet i nämndes som exempel på gemensamma projekt. Samarbetet går då ett samarbetsavtal skrevs under. Församlingen ansåg att avtalstexten nu bör ses över. 4.7 Naturvetenskap och teknik Vid ett möte behandlade församlingens ständiga utskott en rapport om Kvinnans roll på det naturvetenskapliga och tekniska området (dok. 8332, 8360, rek. Rapporten tog upp könsbarriärer som möter kvinnor vid studier och arbete inom naturvetenskap och teknik. Trots senare tiders konkreta framsteg råder ojämlikhet mellan könen på detta område. Relativt få kvinnor finns på beslutsfattande eller rådgivande poster i denna sektor. Med hänvisning till beslut (toppmötet ) om jämlikhet mellan könen inom olika samhällssektorer uppmanades medlemsstaternas regeringar att stödja unga kvinnors möjlighet att välja naturvetenskaplig studieinrikning och att främja flickors intresse för informationsteknologi. Frågor om bristande jämlikhet mellan könen bör tas upp i skolundervisningen. 4.8 Miljö, regionalplanering, lokal förvaltning Möjliga ändringar och uppdatering av stadgan för för lokala och regionala organ (Kommunalkongressen, CLRAE) (dok. 8399, rek. 1409, res. 1188) debatterades av det ständiga utskottet . "De vises" kommitté hade i sin rapport tagit upp Kommunalkongressens verksamhet och rekommenderat en granskning av både strukturen och verksamheten. Kommunalkongressens provisoriska stadga gick ut /2000. Efter det ständiga utskottets behandling av CLRAE:s stadgeändring har ärendet sedermera behandlats på ställföreträdarnivån i ministerkommittén. 4.9 Befolknings- och flyktingfrågor Vid delsessionen debatterades en rapport om Flyktingars och tvångsförflyttade personers återvändande till sina hem i (dok. 8368, 8380, rek.1406). Rapporten var en del av granskningen av hur hade fullföljt sina åtaganden som medlem i . hade erkänt flyktingars och tvångsförflyttades rätt att frivilligt återvända samt rätten att återfå sin egendom. Uppskattningsvis 300 000 flyktingar kunde förväntas återvända till , huvudsakligen kroatiska serber. fanns ca 19 000 etniska kroater som flyktingar i från Bosnien-Hercegoniva och . Församlingen välkomnade den kroatiska regeringens insatser för att möjliggöra återvändandet. Allmän otrygghet samt brist på bostäder är ett hinder. De ekonomiska förhållandena är allmänt dåliga. Det allmänna politiska, juridiska och kulturella klimatet utgör ett hinder för försoning mellan olika befolkningsgrupper. konstaterade i ett debattinlägg att var offer för ett militärt angrepp. Hundratusentals kroater fick då lämna sina hem. Krigets konsekvenser är fortfarande kännbara i landet. Dessa händelser är en av orsakerna till den svåra situation många flyktingar befinner sig i. Det är dock inte den enda förklaringen. Diskriminering förekommer i hanteringen av medborgarskapsfrågor. måste respektera flyktingarnas rätt att återvända och vidta nödvändiga åtgärder för att återvändandet ska bli möjligt. Vid aprilsessionen debatterades även en rapport om Den humanitära situationen för flyktingar och tvångsförflyttade personer från Kosovo (dok. 8392, rek. Cirka 650 000 människor hade flytt och sökt skydd i angränsande länder och områden. Flyktingsituationen var särskilt svår i och . Den enorma flyktingvågen hotade den politiska, ekonomiska och sociala stabiliteten i dessa länder och i hela . De jugoslaviska myndigheterna manades tillåta hjälporganisationer att arbeta i hela Kosovo och garantera säkerhet i fältarbetet. Vidare krävdes öppna gränser för att underlätta flyktingars återvändande. De albanska och makedoniska regeringarna manades följa principer () och UNHCR:s anvisningar. Kosovoflyktingarnas säkerhet och trygghet måste garanteras. Länderna i området måste samarbeta med UNHCR, IOM och för att påskynda flyktingarnas registrering. Med anledning av att var 50-årsjubileum för hade det juridiska utskottet förberett en rapport om Respekten för folkrätten i (dok. 8462, rek. 1427) som debatterades vid septembersessionen. De fyra och tilläggsprotokollen är folkrättens viktigaste instrument. De gäller vid internationella konflikter och innehåller skydd för dem som inte deltar i striderna liksom förbud mot vissa stridsmedel och vissa stridsmetoder. De reglerar även förhållandet mellan de stridande parterna och mellan stridande och personer som inte deltar i striderna. Enligt rapporten hade händelserna i Kosovo demonstrerat behovet av det skydd som garanteras genom folkrätten och de institutioner som upprätthåller respekten för den. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna måste straffas. Upprättandet av en internationell permanent brottmålsdomstol i välkomnades. Totalt 60 stater måste ratificera konventionen innan den träder i kraft. Församlingen upprepade sin tidigare rekommendation 1408 (1999) och manade medlemsstater att ratificera konventionen om domstolen. Vid delsessionen debatterade församlingen även en rapport om Sydöstra och Kosovo: utvärdering av den humanitära situationen i och särskilt i Kosovo och (dok. 8527, rek. Som grund för rapporten låg flyktingutskottets reserapport från . Utskottsdelegationen noterade med tillfredsställelse att av de albanska flyktingarna hade återvänt till Kosovo. Dock befann sig nästan 200 000 serber och romer i en prekär situation. Församlingen underströk att humanitär hjälp måste vara oberoende av politiska faktorer. Församlingen krävde att de jugoslaviska myndigheterna samarbetar med UNHCR för att hjälpa flyktingar och fördrivna. Regionens stabilitet förutsätter återuppbyggande, inrättande av demokratiska institutioner och skapande av ett mångetniskt civilt samhälle. 4.10 Jordbruk och landsbygdsutveckling Vid delsessionen beslutade församlingen om en extrainsatt debatt om Dioxinkrisen och livsmedelssäkerhet (dok. 8453, rek. Denna rapport föranleddes av den belgiska skandalen med dioxinförgiftat djurfoder. Församlingen krävde strängare lagstiftning och bättre kontroll av hela livsmedelskedjan. poängterade i ett debattinlägg att det krävs brådskande åtgärder för att förhindra liknande kriser som den belgiska. Kemikalier används i stor utsträckning i samhället. Många kemikaliers långsiktiga effekter på naturen och människan är dåligt kända. Därför behövs åtgärder för bättre kontroll. kritiserade byråkratin och bristen på öppenhet i EU:s jordbrukspolitik. Konsumentskydd och miljöaspekter måste komma i första hand. 4.11 Kontakter med nationella parlament och med allmänheten Som uppföljning av "De vises" rapport hade utskottet för förbindelser med de nationella parlamenten och med allmänheten förberett en rapport om Programförklaring för den europeiska kontinenten (dok. 8278, rek. 1394) som debatterades vid januarisessionen. stod inför nya utmaningar. Nya arbetsformer som passar för en organisation med 40 medlemsländer och fem kandidatländer måste hittas. , 50-årsjubileet, utvidgning, den europeiska integrationsprocessen och den totalt förändrade politiska kartan i ger anledning att utvärdera samarbetet mellan de europeiska institutionerna. Rapporten betonade behovet att stärka den parlamentariska församlingens roll. Utskottet förbereder en rapport om Medborgares delaktighet i den politiska processen (dok. 8162) med som rapportör. höll utskottet en utfrågning på detta tema. Som inbjuden expert medverkade kanslichef . 4.12 Jämställdhet mellan kvinnor och män Utskottet för frågor rörande jämställdhet mellan kvinnor och män har varit verksamt och ersätter den tidigare ad hoc-kommittén för jämställdhet mellan könen som hade ansvaret för jämställdhetsfrågorna. Utskottets uppdrag är att föreslå åtgärder och bevaka att medlemsstaterna lever upp till sina åtaganden på detta område. De skall främja jämställdhet genom att anordna seminarier, konferenser och utfrågningar. Utskottets rapport om Jämlik representation i det politiska livet (dok. 8423, rek. 1413) debatterades under delsessionen . Få framsteg har gjorts i medlemsländer för att nå jämställd representation i det politiska livet trots många års ansträngningar. Ett demokratiskt samhälle garanterar lika möjligheter för kvinnor och män. poängterade i ett debattinlägg att det borde vara en självklarhet att kvinnors andel i de politiska församlingarna motsvarar deras andel av landets befolkning. Ett målmedvetet arbete i för att öka kvinnors delaktighet på olika nivåer i samhället har gett resultat. I samarbete med den italienska deputeradekammaren organiserade underutskottet "våld mot kvinnor" ett seminarium i om Våld mot kvinnor. Våldsbrott mot kvinnor är ett hinder för den enskilda kvinnans rättstrygghet och ett hinder för den fortsatta utvecklingen mot jämställdhet. Internationellt samarbete behövs för att garantera kvinnors rättigheter i alla länder. hade gått från undertecknandet av om avskaffandet av alla former av kvinnodiskriminering. Två representanter från justitiesutskott deltog i seminariet i . Förteckning över församlingens beslut Programförklaring för den europeiska kontinenten uppfyllande av sina åtaganden Krisen i Kosovo och situationen i Situationen för barnen i Krisen i Kosovo och situationen i Undervisning om individens ansvar Kontroll av den interna säkerhetstjänsten i medlemsländer Krisen i Kosovo och situationen i Den humanitära situationen för flyktingar och tvångsförflyttade personer från Kosovo uppfyllande av sina åtaganden Flyktingars och tvångsförflyttade personers återvändande till sina hem i Medier och demokratisk kultur Möjliga ändringar och uppdatering av stadgan för för lokala och regionala organ (CLRAE) Förbindelselänkar mellan europeer som bor utomlands och deras ursprungsländer Illegala aktiviteter inom sekter Jämlik representation i det politiska livet Krisen i Kosovo och situationen i Tilläggsprotokoll till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna rörande grundläggande sociala rättigheter uppfyllande av sina åtaganden Skydd av de mänskliga rättigheterna och värdigheten för patienter i livets slutskede uppfyllande av sina åtaganden Sydöstra efter : den politiska situationen Sydöstra efter : ekonomisk återhämtning och förnyelse Utvärdering av den humanitära situationen i , särskilt i Kosovo och Europeiska demokratier tar ställning till terrorism Respekten för folkrätten i Omsorgen om de äldre och deras delaktighet i samhällslivet Nationella procedurer för nominering av kandidater till den Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna framtida verksamhet på miljövårdsområdet Iakttagande av det europeiska tidszonsystemet Kvalitetsmärkning av europeiska rekreationsorter i bergstrakterna Kvinnans roll på det naturvetenskapliga och tekniska området anställdas rätt att förhandla Skapandet av ett gränslöst uppfyllande av sina åtaganden Den ekonomiska situationen i och Nord-Syds utvecklingssamarbete : ett bidrag till andra kampanj för globalt ömsesidigt beroende och solidaritet - mot fattigdom och social utslagning Krisen i Kosovo och situationen i Situationen i : den israelisk-palestinska dimensionen Behovet av intensifierat ekonomiskt samarbete mellan länderna i sydöstra uppfyllande av sina åtaganden en kontinent utan dödsstraff Möjliga ändringar och uppdatering av stadgan för för lokala och regionala organ (CLRAE) Granskning av församlingsmedlemmarnas ackreditering Informationssamhället och en digital värld och övergång till marknadsekonomi i Vuxenutbildning - eller hur man kan bekämpa arbetslöshet och utslagning genom utbildning och omskolning uppfyllande av sina åtaganden Kooperativens, de ömsesidiga försäkringsbolagens och sammanslutningarnas sociala roll som en bas för sociala ekonomi uppfyllande av sina åtaganden Fred, demokratisk stabilitet och hållbar utveckling i Medelhavs- och Svarta havsbassängerna: det interparlamentariska samarbetets roll Behovet av ökat ekonomiskt samarbete i Val av domare till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Allmän granskning av församlingens procedurregler ansökan om observatörsstatus i och den professionella idrotten Ett europeiskt sätt att behandla icke-konventionell medicin Kvinnans roll på det naturvetenskapliga och tekniska området Utmaningar för, fördelar med och utveckling av storskalig havsodling Direktiv (Orders) kommissionär för de mänskliga rättigheterna Utveckling av en barnkultur i Situationen i : den israelisk-palestinska dimensionen Kontroll av den interna säkerhetstjänsten i medlemsländer Krisen i Kosovo och situationen i Den humanitära situationen för flyktingar och tvångsförflyttade personer från Kosovo Sydöstra efter : ekonomisk återhämtning och förnyelse Europeiska demokratier tar ställning till terrorism Respekten för folkrätten i Respekten för folkrätten i Nationella procedurer för nominering av kandidater till den Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Kvinnans roll på det naturvetenskapliga och tekniska området Skapandet av ett gränslöst ansökan om medlemskap i kommissionär för de mänskliga rättigheterna: förslag till direktiv budget för budgetåren 1999 och 2000 Förslag till civilrättslig konvention om korruption ansökan om observatörsstatus i Rättelse: S.1rad 8 Står: 1998 Rättat till: 1999