frsrdg · GN04Rr12 · 2000-01-01 00:00:00 — Ansökningarna fördelas på en eller flera av stiftelsens vetenskapliga granskningsgrupper (VG-grupper) som består av sju till åtta externa granskare nominerade av universitet, högskolor, forskningsråd m.fl. Värdering av en ansökan sker med avseende på frågeställning, metodik, kompetens och relevans för utlysta teman. För fortsättningsanslag görs även en värdering av den vetenskapliga rapporten. En särskild samordningsgrupp har till uppgift att väga samman VG-gruppernas förslag och bedöma projektens samhällsrelevans. Samordningsgruppen ska dessutom svara för planering, utveckling och uppföljning av program, teman m.m. på styrelsens uppdrag. Styrelsen beslutar därefter om godkännande eller avslag. Samtliga sökanden erhåller efter beslutet ett skriftligt utlåtande innehållande en kortfattad bedömning av ansökan. Vid den första ansökningsomgången inom Vårdprogrammet 1996 hade ett relativt stort antal ansökningar inte en tillfredsställande kvalitet. I syfte att höja kvaliteten har stiftelsen anordnat ett tiotal kurser i "Att skriva en forskningsansökan". Ansökningarna har förbättrats och är nu över lag av god kvalitet. har från verksamhetsstarten fastställt särskilda regler för de fall då jäv ska anses föreligga. Bestämmelserna bygger på förvaltningslagens principer och omfattar såväl styrelsen som beredningsgrupper. Stiftelsens jävsregler finns som en bilaga till verksamhetsberättelsen. Den forskning som stöds med medel från ska, enligt stadgarna, följas upp och utvärderas. upprättar ett kontrakt där det framgår att anslagsmottagaren ska inkomma till stiftelsen med vetenskaplig slutrapportering för projektanslag efter anslagsperiodens slut. Rapporten ska omfatta såväl vetenskaplig som ekonomisk redovisning. Ekonomisk redovisning genomförs av ekonomienheterna vid universitetsförvaltningarna i samarbete med huvudmannen för projektet. Universitet och högskolor tar ut av forskninganslagen för förvaltningsavgifter m.m. och får därmed enligt stiftelsen anses ha det övergripande formella ansvaret för att redovisning görs på ett riktigt sätt. Stiftelsen gör även besök hos ett antal större forskningsprojekt som erhållit stöd på /år under . Stiftelsens revision bestod fram av en auktoriserad revisor med en suppleant, en av RRV utsedd revisor med suppleant samt två revisorer från . Enligt är den auktoriserade revisorns uppgift att svara för planeringen av revisorernas arbete. I en revisionsgrupp bestäms arbetsfördelningen revisorerna emellan. Revisorn från gör en ändamålsgranskning och en vetenskaplig granskning och tittar på anslag, stadgar etc. Den av RRV utsedda revisorn har systematiskt granskat olika områden som t.ex. bokföring och arvoden. har RRV avstått från att utse revisor i stiftelsen. Från stiftelsens sida anser man att RRV-revisorn varit till stor nytta även om kostnaderna varit höga. Stiftelsen är medveten om att man är underkastad lagen om offentlig upphandling. Stiftelsen uppger att det fr.o.m. då offentlighetsprincipen omfattade även de löntagarfondsbildade stiftelserna blev tydligare att man är underkastad lagen. Stiftelsen påtalar emellertid att man upphandlade redan innan. Enligt stadgarna har Kungl. () rätt att granska stiftelsens verksamhet. KVA granskade verksamhet med avseende på ändamål och verksamhet. KVA konstaterade i sin utredning att beviljandet av anslagsmedel strukturerats och genomförts på ett föredömligt sätt med utgångspunkt från de i stadgarna föreskrivna reglerna samt med hänsyn till jävsregler och etisk bedömning. Stiftelsen uppger att man har informella träffar med forskningsstiftelserna då man diskuterar olika praktiska frågor. Tillsammans med har man också ett samarbete där man samfinansierar nio projekt inom IT. Stiftelsen anser att ett deltagande i samarbetsnämnden inte känns relevant och intressant, då man inom nämnden mest fördelar ansökningar sig emellan. Samverkan sker även med andra forskningsfinansiärer t.ex. () och Cancerfonden. Tillsammans med MFR har man bl.a. anordnat konferenser och mässor och gett ut rapporter. Samarbetet med myndigheterna har varit relativt intensivt särskilt med . Förutom samverkan med andra forskningsfinansiärer har stiftelsen andra organ som anknyter till verksamhetsområde. Som exempel kan nämnas universitet och högskolor, vårdens huvudmän och . Erfarenheterna av samarbetet med forskningsråd är goda. Stiftelsen påpekar att det är en process att utveckla samverkan på områden som omgärdats av ämnesmässigt tänkande och också relativt uttalade revirgränser. Flera viktiga och otraditionella initiativ till samarbete har dock tagits till gemensamma områden som är gränsöverskridande och kompletterande. Först har gynnsamma och konstruktiva kontakter förevarit med departementen. har handläggare från Social- och Utbildningsdepartementen besökt närmare informera sig om verksamheten. På statssekreterarnivån fungerar kontakterna bra och man träffas för regelbundna diskussioner om framtida verksamhet, oftast på stiftelsens initiativ. Enligt kvarstår frågan om man verkligen tillhör det officiella forskningsfinansieringssystemet. Om så är fallet anser stiftelsen att man borde bli kallad till eller vara representerad i något av de organ som regeringen har för forskningsfinansiärer. inom områden med anknytning till och () inom områden med anknytning till och () inrättades av regeringen . Stiftelsen erhöll ett kapital på . Marknadsvärdet på stiftelsens kapital uppgick till ca . Stiftelsen fördelade ca . Enligt stiftelsens stadgar får kapitalet ej förbrukas. Stiftelsen får bara dela ut den direkta avkastningen och inte ta av kapitaltillväxten. Stiftelsens angelägenheter handhas av en styrelse med minst fem och högst nio ledamöter, vilka utses för en bestämd tid. Regeringen utser och entledigar samtliga ledamöter samt bestämmer vem som skall vara ordförande. har styrelsen bestått av åtta ledamöter. Arvodena fastställs av styrelsen och uppgår till för ordförande och till för övriga ledamöter. För samtliga ledamöter utgår också ett sammanträdesarvode på per sammanträde. Styrelsen ansvarar, enligt stadgarna, för att stiftelsens förmögenhet förvaltas på ett betryggande sätt så att riskerna begränsas och möjligheterna till god avkastning tillvaratas. Någon professionell kompetens rörande kapitalförvaltning besitter inte stiftelsen, utan man tar råd av experter vid behov. Stiftelsen, vars benämning ska vara inom områden med anknytning till och , har till ändamål att stödja forskning och utbildning med denna inriktning vid en ny struktur för högre utbildning i södra . Genom senare beslut av har destinatären preciserats till som formellt inrättades från men som i praktiken inledde sin verksamhet /97. Verksamhetens inriktning och omfattning har tolkat sin ändamålsparagraf så att den verksamhet den kan stödja måste ha en personell eller organisatorisk anknytning till . Styrelsen har ansett att den inte kan stödja verksamhet som bedrivs på annan ort om inte denna verksamhet ingår i ett projekt som bedrivs vid . Den verksamhet stiftelsen anslagit medel för omfattar dels ett antal större forskningsprojekt, dels stöd till enskilda lärares forskning eller kompetensutveckling. Bland större forskningsprojekt som har stöd från stiftelsen kan nämnas studier av olika förändringsprocesser och utvecklingen av ekonomiska, politiska och sociala institutioner i regionen efter . Vidare stöder stiftelsen projekt om kontakt och samarbete över nationsgränserna, bl.a. på det säkerhetspolitiska området. har fördelats till forskningsprojekt. kommer att anslås. Förutom direkta utgifter för forskning ger även bidrag till forskarutbildning och akademisk infrastruktur vid . Akademisk infrastruktur har gällt uppbyggnad av bibliotek samt bidrag till byggande av aula. Till infrastruktur och byggande har ca anslagits. Ytterligare har beslutats för bibliotek. Forskarutbildningsverksamheten beräknas komma i gång (). har inga anställda. Styrelsen har valt att arbeta genom på så sätt att högskolan till stiftelsen lämnar in en samlad ansökan om forskningsstöd med redovisning av planerade projekt. prövar föreslagna projekt från relevanssynpunkt, dvs. om inriktning och uppläggning överensstämmer med stiftelsens ändamål och beviljar sedan klumpanslag till högskolan som fördelar medlen på de olika projekten. Högskolans ledning gör den kvalitativa bedömningen, bl.a. genom att anlita externa sakkunniga. Denna uppläggning sammanhänger med att stiftelsens forskningsstöd utnyttjas av högskolan som underlag för lärartjänster och alltså i praktiken fungerar som del av ett reguljärt fakultetsanslag. Beviljandegraden är hög, nästan alla som söker får stöd. Stiftelsen anslår oftast ett lägre totalbelopp än vad högskolan söker, men överlåter till högskolan att fördela det reducerade beloppet på de olika projekten och övriga ändamål man sökt stöd för. Avslag motiveras till högskolan som har kontakten med de enskilda mottagarna. har inte fastställt särskilda jävsregler. Jävsfrågan har inte heller diskuterats av styrelsen men ses som en självklarhet. Enligt stadgarna ska stiftelsen tillse att den verksamhet som stiftelsen stöder utvärderas regelbundet. uppger att man har en passiv hållning när det gäller krav på återrapportering i den meningen att någon direkt kommunikation mellan stiftelsen och de enskilda projekten som får stöd inte förekommer. Detta är ett medvetet ställningstagande - man kommunicerar med högskolans ledning rörande helheten. Stiftelsens verksamhet revideras av en, av styrelsen utsedd, auktoriserad revisor och ytterligare en revisor. Den auktoriserade revisorn som har huvudansvaret granskar den löpande bokföringen. Verksamhetsrevisorn kontrollerar att stiftelsen agerar inom ändamål och om projekten som man stöder har hög kvalitet. RRV har rätt att utse revisor för att granska verksamheten, men har avstått. Stiftelsen följer bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling. Upphandling har gjorts av revisorstjänster, kapitalförvaltning samt utvärdering av kapitalförvaltningen. Enligt stiftelsens stadgar har Kungl. () rätt att granska stiftelsens verksamhet. KVA har ännu inte gjort någon granskning av stiftelsens verksamhet. Samarbetet med andra forskningsfinansiärer är litet och mycket sporadiskt. Stiftelsen uppger att man inte har några närmare kontakter med . Kontakter som förekommit har rört några remissyttranden. Vidare har departementet inhämtat vissa sakupplysningar inför nomineringarna av ny styrelse. Någon återkoppling från departementet på den årsredovisning som överlämnas till regeringen görs inte. Den tilldelades då ett kapital på . Marknadsvärdet uppgick till ca . Stiftelsens verksamhet får medföra att stiftelsens förmögenhet förbrukas. motsvarade stiftelsens utdelning ca . ska bestå av minst fem och högst sju ledamöter, vilka utses för en bestämd tid. Regeringen utser och entledigar samtliga ledamöter samt bestämmer vem som ska vara ordförande. Den nuvarande styrelsen består av fem ledamöter som sammanträder två till . Arvodet till ordförande uppgår till /år. Övriga ledamöter har vardera ett arvode på /år. Stiftelsen besitter ett brett miljökunnande. Däremot anser stiftelsen att den ekonomiska kompetensen skulle behöva förstärkas med tanke på att man uppfattar sin huvudsakliga uppgift vara att förvalta stiftelsens kapital. Vid början utgjordes de finansiella placeringarna av en indexobligation och en portfölj innehållande aktier och obligationer. Indexobligationen hade värdet . Aktierna och obligationerna i portföljen som förvaltas av hade värdet 123,4 respektive . Totala värdet av de finansiella placeringarna var således . Dessa tjänster har upphandlats genom en anbudsupphandling. Verksamhetens syfte och ändamål Stiftelsen har till uppgift att stödja internationellt inriktad forskning och utbildning vid vid . Verksamhetens inriktning och omfattning Stiftelsen har inget eget kansli. MISTRA svarar, genom ett avtal, för stiftelsens administrativa uppgifter. var kostnaden för dessa uppgifter . Stiftelsen ska bidra till finansiering av forskning och utbildning vid institutet och se till att verksamheten är internationellt inriktad och av högsta kvalitet samt främjar en hållbar utveckling. Stiftelsen ska även eftersträva samfinansiering med internationella intressen och svenskt näringsliv. har i huvudsak inriktat verksamheten mot frågor om placering av stiftelsens kapital och frågor om kvaliteten i institutets verksamhet. Samarbete mellan stiftelsens och Institutets styrelser har också utvecklats, med inriktning mot Institutets långsiktiga verksamhet. Frågan om samfinansiering har fått stå tillbaka. Enligt förordning (SFS 1994:1173) är institutets uppgift "att bedriva forskning och utbildning inom miljöområdet, särskilt inom området industriell miljöekonomi". ska fastställa dels allmänna riktlinjer för institutets verksamhet, dels budgeten för verksamheten samt ansvara för institutets ekonomi. Företrädare för institutet uttrycker ett behov av ett närmare samarbete mellan institutet och stiftelsen och påtalar svårigheter med att ha två styrelser som påverkar verksamhetens inriktning. Stiftelsen finansierar av institutets verksamhet. De återstående består av extern finansiering, t.ex. EU-anslag och anslag från internationella organisationer. Stiftelsens stöd till institutet var 17,5 respektive . anslog stiftelsen till institutet. Stiftelsen har inga anställda. Ansvarsfördelningen mellan stiftelsen och styrelsen för institutet enligt stadgar respektive förordning har tolkats så att det är Institutets uppgift att arbeta fram verksamhetsplaner och budgetar samt att genomföra verksamheten. Stiftelsen kontrollerar att den del av verksamheten som finansieras av stiftelsen, uppfyller överenskomna krav beträffande omfattning, inriktning och kvalitet. Detta görs dels i förhand då stiftelsen på underlag från institutet beslutar om sin budget dels i efterhand bl.a. då institutet rekvirerar medel från stiftelsen. Institutet gör en egen ekonomisk uppföljning och avger regelbundna rapporter till stiftelsen om budgetläget samt redovisar vilka forskningsområden man stärkt. Stiftelsen har inte fattat något särskilt beslut i frågan utan följer vad som stadgas i Stiftelselagen (kap. 2,14 §). Pågående projekt följs upp i enlighet med kontrakt med uppdragsgivare eller bidragsgivare. Några få och mindre projekt, vilka finansieras via stiftelsemedel, prövas och utvärderas . Den ekonomiska redovisningen av projekten görs också enligt uppdrags-/bidragsgivarens krav i respektive kontrakt. och har rätt att granska stiftelsens verksamhet. Någon utvärdering har emellertid inte gjorts. Stiftelsen har dock tagit initiativ till en utvärdering som genomfördes . Utvärderingen syftade till att, utifrån stiftelsen ända målsparagraf, granska kvaliteten i den verksamhet institutet bedriver. Utvärderingen har genomförts av en grupp utländska experter under ledning av en svensk ordförande. Inom institutets styrelse och ledning är den allmänna uppfattningen att utvärderingen genomfördes alltför ytligt. anger att informella kontakter med förekommer. Departementet har kontaktat stiftelsen inför nomineringar av nya styrelseledamöter och har då exempelvis ställt frågor om hur styrelsen har fungerat. Den tilldelades då ett kapital på . uppgick marknadsvärdet på stiftelsens kapital till . Stiftelsen har ett tidsbegränsat uppdrag. Enligt stadgarna ska stiftelsen bedriva sin verksamhet under . Det tidsbegränsade uppdraget innebär att stiftelsen inte ger stöd till vad som kan bedömas vara löpande verksamhet. Stiftelsen ska därmed även förbruka sitt kapital. Framtidens kultur anser att man måste satsa långsiktigt och vara verksam under för att skapa en slagkraftig verksamhet. Efter krävs även en viss avfasning. Styrelsen ska bestå av fem ledamöter. Regeringen utser och entledigar ledamöter samt bestämmer vem som ska vara ordförande. Ledamöterna utses för av . Förlängning får göras för ytterligare en mandatperiod. Vid styrelsens sammanträden ska föras protokoll. Arvodet uppgår till /år för ordförande. Vice ordförande har ett arvode på /år, övriga ledamöters årliga arvode uppgår till . Därutöver utgår ett sammanträdesarvode på per sammanträde. Stiftelsen anger att i den mån kunskap om styrelsens ansvar behövs, tillgodoses detta genom att VD informerar. Detta innebär exempelvis att en advokat redogör för jävsfrågor inför styrelsen. Stiftelsen erhöll vid bildandet. Kammarkollegiet förvaltar stiftelsens kapital i enlighet med av stiftelsen beslutade riktlinjer. Vid stiftelsens tillkomst angav regeringen att stiftelsen ska ledas av en styrelse med företrädare för bl.a. kulturlivet och den högre utbildningen. I styrelsen ska även ingå personer med ekonomisk kompetens. Stiftelsen ska tillgodose sitt syfte genom att under ge ekonomiskt stöd till långsiktiga och nyskapande kulturprojekt. Stödet ska stimulera det regionala kulturlivet i vid mening och syfta till att stärka tillväxt och utveckling. Lokala och regionala intressen bör engageras i och bidra till projekten. Verksamhetens inriktning och omfattning Stiftelsen verkar inom alla kultur- och konstområden. Stiftelsen har dock utifrån sitt allmänt formulerade uppdrag successivt valt att fokusera på några särskilt angelägna områden: Utveckling av kulturinstitutioner: Arbetet bedrivs främst inom ramen för programområdet "Utveckling av befintliga kulturinstitutioner". Kultur för ungdomar: Stiftelsen betonar sitt intresse av att främja ett större intresse för kulturinstitutionernas verksamhet hos ungdomar. års bidragsgivning betonade stiftelsen i sina riktlinjer för bidragsgivning vikten av att utveckla kontakten mellan kulturliv och skola. Metodutveckling av projektarbete: Stiftelsen har låtit inventera vilka projektledarutbildningar som bedrivs. Övriga prioriterade områden: Stiftelsen har även i uppdrag att verka för regional utveckling. fördelades till 164 kulturprojekt på basis av ca 1750 ansökningar. Det årliga bidraget för uppgick till ca . Framtidens kultur har ett kansli på fyra personer. Vid behov knyter kansliet till sig de kompetenser man behöver. Därigenom kan man med en begränsad personalstyrka klara relativt omfattande arbetsbelastning. Med den tidsbegränsade uppgift stiftelsen har, har det bedömts vara mindre lämpligt att bygga upp en stor administrativ överbyggnad. En av kansliets huvuduppgifter är att inför styrelsens beslut bereda bidragsansökningar. I detta arbete ingår dock inte att göra någon kvalitativ värdering av ansökningarna. Stiftelsen bedömer att av de ansökningar som kommer in har acceptabel kvalitet. Samtliga ansökningar remitteras för kvalitetsprövning till externa bedömare. av drygt 1 700 årliga ansökningar lyfts fram av dessa kvalitetsprövare. Hälften av dessa beviljas sedan stöd. Det innebär att beviljandegraden uppgår till . Stödmottagarna kommer i första hand i kontakt med stiftelsen via annons, Internet och . Om projekten får stöd från annat håll måste detta anges i ansökningarna. Som exempel på andra finansiärer kan kommuner, landsting och statliga myndigheter nämnas. Det ligger på projektmottagaren att samordna insatserna. Stiftelsen ser ingen risk för överlappningar. Ansökningarna bedöms uteslutande av externa experter. Stiftelsen arbetar med en parallell kvalitetsprövning. Stiftelsens kvalitetsgranskning görs primärt inom en s.k. ad hoc-grupp, bestående av 12-15 personer. I ärendehanteringen står ad hoc-gruppen för merparten av kostnaderna, ca . Den arbetar med såväl kvalitetsprövning av bidragsansökningar som med uppföljning och utvärdering. I gruppen ingår specialkompetenser för att få en bred prövning av frågorna. Kvalitetsprövningen görs även med stöd av sektorsmyndigheterna på kulturområdet, , och samt av företrädare för konstnärsnämndens fyra arbetsgrupper - vilka ges möjlighet att yttra sig över en stor andel av bidragsansökningarna. får en ersättning på . Det årliga stora beslutet om bidrag fattas . I direkt anslutning till detta redovisas alla beslutade bidrag på stiftelsens hemsida parallellt med att ett pressmeddelande skickas ut. skickas ett brev till såväl samtliga ansökande som fått avslag som till dem som erhållit stöd. har inte formulerat några jävsregler. Inom stiftelsen är man dock observant på jävsfrågor och medveten om att styrelsen har en skyldighet att anmäla jäv. Vid kansliets tillkomst var man inte medveten om att verksamheten var underkastad lagen om offentlig upphandling (). Stiftelsen anger att i praktiken har följts och upphandling av t.ex. ADB-system har gjorts i enlighet med lagens bestämmelser. Uppföljning och utvärdering görs i den obligatoriska resultatredovisningen i varje projekt. Detta kompletteras med att stiftelsen mer aktivt följer upp ett antal utvalda projekt. Vid ansökan om bidrag ska den sökande kunna redovisa syftet med projektet för att vid redovisningen kunna ange uppnådda resultat i förhållande till syftet. För att underlätta jämförelser har i stort sett identiska blanketter för ansökan respektive redovisning utarbetats. En bedömning av långsiktiga effekter ska följa den ekonomiska redovisningen, vilken i sin tur ska vara styrkt av revisor. Återrapporteringskraven framgår av stiftelsens avtalsbestämmelser. När ett projekt beviljas bidrag från stiftelsen utgår i normalfallet av beviljade medel. Enligt stiftelsen inkommer redovisningarna . Stiftelsen har utvecklat rutiner för påminnelser etc. Resterande av beviljade medel, utbetalas först när en komplett, av revisor granskad, resultatredovisning ingivits och godkänts. I resultatredovisningen ingår en sammanfattning av projektet. Stiftelsens räkenskaper och årsredovisning ska granskas av en av stiftelsen utsedd auktoriserad revisor. Därutöver har rätt att utse en revisor med ersättare. RRV har beslutat att för inte utse någon revisor. Stiftelsen påtalar att den av RRV utsedda revisorn inte utgjort något stöd i det dagliga operativa arbetet. Dessutom har man tagit mycket betalt för att "titta på mätbara struntsaker på slutet". Däremot anser stiftelsen att dessa revisorer givit ett tydligt och kompetent stöd när det gäller principiella frågor, exempelvis rörande stiftelsens uppdrag. Stiftelsen ska i enlighet med sina stadgar följa upp och utvärdera verksamheten. görs en oberoende vetenskaplig utvärdering av stiftelsens verksamhet. Arbetet utförs av en grupp forskare från . Utvärderingen är i första hand inriktad på att utvärdera stiftelsens verksamhet - dvs. resultatet av stiftelsens arbete i relation till stiftelsens uppdrag. Stiftelsen påtalar att man har byggt upp goda kontakter och samverkansformer med flertalet av de aktörer som är aktuella inom stiftelsens verksamhetsområde. Stiftelsen har löpande kontakter med . Kontakter förekommer såväl med den politiska ledningen som på tjänstemannanivå. Stiftelsen överlämnar årsredovisningen till departementet. Någon återkoppling görs dock inte. Stiftelsen () tillkom . Den tilldelades då ett stiftelsekapital på . Stiftelsens verksamhet får medföra att dess förmögenhet förbrukas. Uppskattat marknadsvärde är . Huvuddelen av kapitalet bör enligt stadgarna förbrukas samt resterande medel . Stiftelsen har inte förbrukat merparten utan satsat på en mer successiv avtrappning av kapitalet. kommer stiftelsen inte att dela ut några nya medel. Även efter denna tidpunkt kommer dock stiftelsen att ha fordringar på utestående lån. Eventuellt kommer då att överta dessa fordringar. För att upprätthålla samma nivå för innovationsfrämjande åtgärder, även då stiftelsens verksamhet upphört, bedömer stiftelsen att ca behöver avsättas. Styrelsen ska bestå av minst fem och högst nio ledamöter, vilka utses för en bestämd tid. Regeringen utser och entledigar samtliga ledamöter samt utser ordföranden. Styrelsens ordförande har ett arvode på /år och vice ordförande /år. Övriga ledamöter har ett arvode på 30 000kr/år. Stiftelsens revisorer har informerat styrelsen om det personliga ansvaret. Stiftelsekapitalet förvaltats av /Nordbanken.