frsrdg · GN04RR3 · 2000-01-01 00:00:00 — anser att de erfarenheter som vinns och den kunskap som skapas måste förmedlas till övriga aktörer. Även en internationell spridning till exempelvis länderna kring förespråkas. Det nyinrättade centret för ekologiskt hållbar utveckling kan här fylla en funktion. anser att ett handlingsprogram för detta ändamål bör upprättas och särskilda medel avsättas. Information- och utvecklingsprojekt kan knytas till framgångsrika projekt och bör inkludera såväl de kunskapsbärande kommunerna som forskare och praktiker. Även anser att initiativ bör tas så att den kunskap och erfarenhet som erhållits i arbetet med de lokala investeringsprogrammen kan spridas. Särskilda medel bör avsättas för detta arbete. att sammanställer ett informationsmaterial där det framgår vilka miljöeffekter som kan förväntas av olika åtgärdstyper och som därför bör beaktas samt vilka beräkningsunderlag (exempelvis när det gäller emissionsfaktorer) som lämpligen bör användas i , i , (), , kommun och () anser att denna åtgärd bör genomföras. i län anser att risken med att riktlinjer för effektberäkningar saknas är att självkritiska kommuner får mindre stöd än de som i optimistisk anda angivit bättre effektvärden. Med riktlinjer skulle en mer ändamålsenlig fördelning kunna göras. RAÄ menar att det är särskilt angeläget med tanke på att åtgärder som innebär tillvaratagande av kulturmiljövärden och främjande av arkitektoniska kvaliteter endast fått litet eller inget genomslag i investeringsprogrammen. SNF betonar vikten av att man utgår från samma data när man bedömer de fysiska effekterna av investeringarna. att bearbetar tillgängligt databasmaterial så att effektbaserade kostnadseffektivitetsberäkningar möjliggörs. i län, i , i , , kommun och tillstyrker förslaget. vill betona vikten av att ansökningarna bedöms utifrån hur kostnadseffektiv åtgärden är. Ansökningar bör i princip visa vad att det kostar att uppnå utlovade miljöeffekter. 1 Granskningens bakgrund och inriktning 1 Frågeställningar i granskningen 2 2 Revisorernas överväganden och förslag 3 Målen för stödet 3 Förstärkning av sektorsmyndigheternas roll 5 Hinder för kommungemensamma satsningar 9 Stöd till folkbildning och information m.m. 10 Kommunernas redovisning av investeringsprogrammens miljöeffekter 12 Stöd till ny teknik och nya arbetsmetoder 13 3 Revisorernas förslag 16 Stödets fördelning på kommuner, åtgärder och huvudmän 22 De lokala investeringsprogrammens skattade miljöeffekter 23 De lokala investeringsprogrammens skattade sysselsättnings-effekter 23 1 Granskningens bakgrund och inriktning 25 Utgångspunkter och frågeställningar i granskningen 25 Metoder och material 27 2 Lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling 29 Stödets tillkomst och hantering i budgetarbetet 29 De övergripande målen för de lokala investeringsprogrammen 33 Villkor och riktlinjer för de lokala investeringsprogrammen 33 Uppföljning och utvärdering 36 Beredningen i sammanfattning 37 Andra statliga stöd till ekologiskt hållbar utveckling 39 för de lokala investeringsprogrammen 41 Den interna samordningen inom 42 4 Stödets administration ur ett principiellt perspektiv 44 Delegationer och andra tillfälliga organisationslösningar 44 Nackdelar med tillfälliga organisationslösningar 45 Medel till regeringens eller eget förfogande 46 Kritik riktad mot de lokala investeringsprogrammen 47 5 Sektorsmyndigheternas roll 48 Sektorsmyndigheternas första kontakt med de lokala investeringsprogrammen 48 Den informella fasen 49 Den formella fasen under det första fördelningsåret 50 Den informella fasen under det andra fördelningsåret 51 Den formella fasen under det andra fördelningsåret 52 6 Länsstyrelsernas roll 56 Samrådet under det första fördelningsåret 56 Samrådet under det andra fördelningsåret 58 Förändrade rutiner inför fördelningen av stöd 59 7 Kommunernas syn på fördelningsprocessen 61 Förändrade rutiner inför fördelningen av stöd 74 Fördelningen av stöd på kommuner 77 fördelning av stöd på olika åtgärder 87 fördelning av stöd på olika åtgärder 94 De båda årens sammanlagda fördelning av stöd på åtgärdskategorier 95 Fördelningen av stödet på olika huvudmän 96 9 Kommunernas skattningar av investeringsprogrammens miljöeffekter 100 Redovisningen av åtgärdernas miljöeffekter i kommunernas ansökningshandlingar 100 IVL:s sammanfattande bedömning av kommunernas redovisning av miljöeffekter 101 De lokala investeringsprogrammens bidrag till uppfyllande av nationella miljömål 104 IVL:s sammanfattande analys 106 10 Kommunernas skattningar av investeringsprogrammens sysselsättningseffekter 109 Regeringens riktlinjer till kommunerna 109 Kommunernas redovisning av de skattade sysselsättnings-effekterna 110 Jämförelser med andra arbetsmarknadsrelaterade satsningar 114 Oönskade sysselsättningseffekter och AMS roll i fördelnings-processen 115 11 Tre fallstudier 117 kommuns lokala investeringsprogram 117 Sala kommuns lokala investeringsprogram 121 kommuns lokala investeringsprogram 126 12 Revisorernas överväganden och förslag 131 Sammanställning av remissyttranden över rapport /99:8 Statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling 170 Investeringsprogrammens mål och syfte 172 I den följande texten kallad delegationen. Se bl.a. vårpropositionen 1997 (prop. 1996/97:150, bilaga 5, s. 11), budgetpropositionen 1997 (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 18, s. 45). För stöd till vinstdrivande verksamhet gäller dock enligt förordningen (16 §) att åtgärderna skall utgöra investeringar i mark, byggnader och utrustning som kan antas bidra till utvecklingen av ny teknik eller nya arbetsmetoder. Därutöver förekom ett mindre antal ansökningar från kommunalförbund och från "oegentliga sökanden", bl.a. ekonomiska föreningar. , brev till kontaktpersonerna för lokala investeringsprogram i kommunerna, kommunalförbund samt på länsstyrelserna, . , Att ansöka om stöd till lokala investeringsprogram (Broschyr, ) Av dessa hade åtta (, , , , , , och ) erhållit stöd till sina lokala investeringsprogram under det första årets fördelning. , brev till kommuner och kommunalförbund, . , förordnande nr. Såväl beslutet om att inrätta ett särskilt anslag för lokala investeringsprogram, anslagets storlek som den fördelningsmodell som valts har kritiserats. Se bl.a. 1997/98:BoU1y, avvikande mening nr 1 (m), nr 2 (fp), nr 3 (v), nr 4 (mp) och nr 5 (kd) samt 1997/98:BoU1, reservation nr 1 (fp), särskilda yttranden nr 1 (m), nr 3 (v), nr 4 (mp). Se även , , , ; , , , , , ; , ; ; . Exempel på sentida tillfälliga organisationer, ofta benämnda delegationer, är Delegationen för , Delegationen för stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden, , Delegationen för omställning , Kretsloppsdelegationen, Delegationen för resursarbete, Glesbygdsdelegationen samt den i denna studie aktuella Delegationen för en ekologiskt hållbar utveckling. Förslaget remitterades till 82 instanser varav 19 anmodades att yttra sig och 63 bereddes tillfälle att inkomma med synpunkter. 57 yttranden inkom till . promemoria Remissammanställning Kommunerna som motor i den ekologiska omställningen av samhället (M97/2410/9). Se bl.a. remissvar från , och . , , , , , , , , samt . Regeringsbeslut 6, . Undantaget torde vara som även gavs möjlighet att yttra sig över de slutliga ansökningshandlingarna. , brev till sektorsmyndigheterna, . , brev till sektorsmyndigheterna, . Kursiveringen i citatet tillagd. , brev till länsstyrelserna, . , brev till länsstyrelserna, . , brev till kommuner, länsstyrelser, berörda sektorsmyndigheter, och kommunförbunden (länsförbund), . Det bör påpekas att antalet kommuner som i enkäten angivit att de varit dialogkommuner är högre än det antal dialogkommuner som finns med på lista. , brev till kommuner och kommunalförbund som lämnat intresseanmälan om stöd för lokala investeringsprogram, . , brev till kommuner, länsstyrelser, berörda sektorsmyndigheter, och kommunförbunden (länsförbund), . Erinras bör att endast består av en kommun. I och med att beviljades stöd blev utfallet i . , , , , och . I sökte ingen kommun stödet under det första fördelningsåret. Vid fördelning hade dock fyra av länets fem kommuner ansökt. Sammanlagt tio åtgärder erhåller total kostnadstäckning. Förutom efterbehandlingen av Jungnerholmarnas gamla industriområde är det främst sådana åtgärder som administration och uppföljning som betecknas som "stödjande". , , , och . , brev till kommuner och kommunalförbund som lämnat intresseanmälan om stöd för lokala investeringsprogram, . I den första gruppen ingår: , , , , , , , , , , , , , , och . , och har sökt stöd för projektet "från bord till jord" tillsammans; Kumla, och har sökt bidrag till sammanbindande av fjärrvärmenäten, där ansvarar för samordningen; och har sökt stöd för projekt om våtmarker vid Gullmarn och förbättring av avloppsanläggning. I den andra gruppen ingår: , , , , , , , , , , , , , och . Skattningen bygger på att varje investeringsprogram i genomsnitt består av femton åtgärder. För 115 ansökande kommuner blir då det totala antalet åtgärder 1 725. Av dessa beviljades ca 460 stöd, vilket innebär att ca 1 265 åtgärder inte beviljades stöd. års fördelning angav andra riktlinjer för intresseanmälans utformning. Man vill att intresseanmälan så långt som möjligt skall ha formen av en färdig ansökan (, Att ansöka om stöd till lokala investeringsprogram, broschyr, ). I yttrandet poängterar Sala kommun att projektet ligger helt i linje med tankarna i regeringens proposition 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling. Agenda 21-förbundets ansökan inkluderades i Sala kommuns investeringsprogram eftersom förbundet självt inte kunde ansöka om stöd. Genomförandet av vissa projekt måste ske . Om projektets igångsättande av en eller annan anledning blir fördröjt kan klimatet medföra att åtgärden inte kan genomföras inom angivna tidsramar.