frsrdg · GN04RR9 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen anger dock i en skrivelse till dels hur medel har använts , dels hur den framtida inriktningen på stödet ska utformas inom ändamålsbestämmelsens ramar. Revisorerna har funnit att regeringens riktlinjer för det framtida stödet har förhållandevis liten påverkan på den faktiska stödfördelningen. Revisorerna är dock av uppfattningen att man vid stödgivningen i en större omfattning bör beakta att regeringen angivit vissa områden och frågor som särskilt prioriterade och betydelsefulla. Om den faktiska fördelningen av medel inte nämnvärt påverkas av regeringens framtida inriktning, anser revisorerna att fastställandet av en framtida inriktning bör upphöra. Revisorerna är inte av uppfattningen att en ökad andel av de utdelnings-bara medlen ska fördelas via s.k. särskilda satsningar. Revisorerna föreslår dock att regeringen på ett tydligare sätt redovisar hur stor andel av de utdelningsbara medlen som har fördelats via s.k. särskilda satsningar samt hur mycket som kan komma att fördelas på detta sätt under kommande budgetår. Syftet med redovisningen är bl.a. att få en uppfattning om hur stor andel av de utdelningsbara medlen som beskärs till förmån för vissa större projekt. revisorer har funnit att andelen utdelningsbara medel som fördelas mellan de olika målgrupperna har varit mycket jämn . Revisorerna föreslår att fördelningen mellan målgrupperna analyseras. De utdelningsbara medlen bör fördelas i en större omfattning utifrån vilka projektansökningar som inkommer, något som flertalet remissinstanser anser bör vara det styrande kriteriet för stödgivningen. att regeringens fastslagna riktlinjer för den framtida stödgivningen beaktas i en större omfattning. Revisorerna föreslår dessutom att regeringen på ett tydligare sätt redovisar hur stor andel av de utdelningsbara medlen som fördelats via s.k. särskilda satsningar samt att regeringen redovisar hur mycket som kan komma att fördelas på detta sätt under det kommande budgetåret. Handläggningen och besluten om stöd Många av de organisationer som ansöker om stöd från Allmänna arvsfonden har ansökt om, och erhållit stöd, tidigare. Det finns även personer som är medlemmar i flera organisationer som arbetar med verksamhet för arvsfondens målgrupper och som därmed ansöker om stöd från arvsfonden regelbundet. revisorer anser att det är viktigt att informationen om arvsfonden förbättras, så att fler organisationer söker stöd. Det är också viktigt att informationen leder till att "rätt" organisationer söker stöd för "rätt" saker. avslås många ansökningar, vilket kan vara en följd av att informationen om vilka projekt som kan erhålla stöd inte har nått de sökande. Arvsfondsdelegationen kräver att ledningen för projektet i slutet av projektåret skickar in en ekonomisk redovisning över verksamheten. Redovisningen ska vara undertecknad av föreningens revisor, som dock inte behöver vara en kvalificerad revisor, dvs. auktoriserad eller godkänd. revisorer anser att beviljandet av stöd på högre belopp, förslagsvis stöd som beviljas av regeringen, bör föranleda krav på revision av kvalificerad revisor. Kravet leder till en ökad insyn i de projekt som erhåller stora belopp från arvsfonden, samt en mer oberoende revision. Det innebär dessutom en höjd kompetens på revisionen. Projektens ledning ska i sin redovisning till Arvsfondsdelegationen även inkomma med en redovisning av vilka aktiviteter som genomförts. Vid revisorernas granskning har framkommit att sammanställningen av projektaktiviteterna vanligtvis görs av projektledaren eller av projektansvarig. revisorer saknar en mer oberoende rapportering av den verksamhet som bedrivits med arvsfondens medel. revisorer anser att uppföljning och utvärdering av projekten bör genomföras, både . Revisorerna föreslår i rapporten att särskilda medel ska beviljas ur fonden för sådana ändamål. Revisorerna ser det dessutom som särskilt viktigt att externa personer, som inte är engagerade i föreningarna eller i projekten, i en större omfattning anlitas för ändamålet. Revisorerna anser att en förbättrad uppföljning och utvärdering innebär inte endast en förbättrad kontroll, utan även en bättre kunskap om betydelsen av arvsfondsmedel och effekterna av verksamheten. Den centrala uppföljningen och utvärderingen av verksamheten Det ankommer på Arvfondsdelegationen att utveckla metoder för central uppföljning och effektmätning utifrån de övergripande målen och syftena. Arvsfondsdelegationen säger sig vara väl medveten om uppföljningens betydelse; delegationen arbetar aktivt med att förbättra denna del av verksamheten. revisorer understryker i rapporten behovet av extern uppföljning och utvärdering. Revisorerna anser att det är betydelsefullt att de personer eller organisationer som genomför uppföljningen inte är direkt engagerade i sakfrågan. Revisorerna anser dessutom att det vid den centrala uppföljningen och utvärderingen särskilt bör analyseras om de eftersträvade effekterna med verksamheten har uppnåtts. Kammarkollegiet anser att det är viktigt att en ökad användning av fristående utvärderare ska stå i rimlig proportion till vad man kan väntas få ut av utvärderingen. Som kollegiet ser det, är det väl så viktigt att kontrollen av projekt-ansökningarna och kompetensen hos de organisationer som söker, görs på ett bra sätt, så att stödet inte efteråt måste krävas tillbaka, därför att det inte använts för avsett ändamål. ESV tillstyrker revisorernas förslag om återrapportering av projekten och den centrala uppföljningen av verksamheten. Verket vill, liksom revisorerna, betona att de höjda kraven på återrapportering främst bör gälla stöd på högre belopp. Även instämmer i revisorernas syn på behovet av extern uppföljning och utvärdering. uppfattning är att det är av stor vikt att betrakta utvärdering och forskning kring projektsatsningar som en del av utvecklingsarbetet. Det blir då också naturligt att se kostnaderna för detta som en del av projektutvecklingen och inte som administration. När det gäller den ekonomiska redovisningen av projekten instämmer i kravet på auktoriserad eller godkänd revisor vid projekt som erhåller utvecklingsstöd överstigande . Arvsfondsdelegationen framhåller i sitt yttrande att man har arbetat med informationsplaner och att det 1999 fastställdes en långsiktig strategi som syftar till att säkerställa såväl bredd som djup i fondens informationsverksamhet. Att information om fondens ändamål och villkor för stöd når ut till allmänheten bekräftas också, enligt delegationens uppfattning, av att Arvsfondsdelegationen bifaller en hög andel av sina ansökningar i jämförelse med andra större bidragsgivare. Vad gäller återrapporteringen av projekten menar att det med anledning av revisorernas påpekanden finns anledning att utveckla utformningen av informationen så att den når ut till alla berörda. Arvsfondsdelegationen finner inte heller några skäl att invända mot förslaget om kvalificerad revision för projekt över en viss storlek. Delegationen ställer sig dessutom positiv till att, liksom nu sker, utvärdera grupper av projekt av särskilt intresse. Delegationen delar däremot inte revisorernas bedömning att det skulle behövas en regelmässig extern rapportering av projekten. har inga motstridiga åsikter när det gäller förslaget att förstärka den ekonomiska revisionen av projektmedlen. ställer sig däremot tveksamt till kravet på "objektiv" utvärdering av projekten. Objektivitet förutsätter goda kunskaper inom det område projektet bedrivs för att utvärderingen ska bli adekvat. Det är viktigt att projekten utvärderas, men kostnaderna för utomstående utvärdering måste vara rimliga i förhållande till projektets verksamhet och budget, enligt riksförbundet. revisorer anser att informationen om Allmänna arvsfonden bör utvecklas ytterligare. Revisorerna är inte av uppfattningen att dagens informationsverksamhet från Arvsfondsdelegationen är mindre god, men revisorerna ser det som betydelsefullt att informationsfrågorna har en central plats i ett framtida utvecklingarbete. Det är viktigt att fler organisationer uppmärksammar den verksamhet som bedrivs med arvsfondens medel. Remissinstanserna tillstyrker revisorernas förslag att stöd på högre belopp, förslagsvis stöd som beviljas av regeringen, bör föranleda krav på revision av auktoriserad eller godkänd revisor. Vad gäller revisorernas förslag att externa personer, som inte är engagerade i föreningarna eller projekten, i en större omfattning bör anlitas för uppföljning och utvärdering, råder dock delade meningar. Revisorerna anser att en utvecklad uppföljning och utvärdering är positivt och av intresse för hela verksamhetens utveckling. Det innebär, så som framhållits, inte endast en förbättrad kontroll, utan även en bättre kunskap om betydelsen av arvsfondsmedel och effekterna av verksamheten. Revisorerna instämmer även i uppfattning att utvärdering och forskning kring projektsatsningar bör betraktas som en del av ett utvecklingsarbete, och att kostnaderna därmed kan betraktas som en del av projektutvecklingen. Revisorerna är dessutom övertygade om att det finns goda möjligheter att finna kvalificerade utvärderare som inte är engagerade i föreningarna eller projekten. Revisorerna ser det som särskilt betydelsefullt att den centrala uppföljningen och utvärderingen, dvs. den som Arvsfondsdelegationen initierar, genomförs av externa personer. att stöd på högre belopp, förslagsvis stöd som beviljats av regeringen, föranleder krav på revision av auktoriserad eller godkänd revisor. Revisorerna föreslår även att uppföljningen och utvärderingen av projekten och stödverksamheten utvecklas och att externa personer i större omfattning anlitas för ändamålet. revisorer anser att regeringens årliga skrivelse till i flera avseenden är informativ och belysande. revisorer har dock funnit vissa motstridiga uppgifter i skrivelserna. Skrivelserna är dessutom svåra att följa , vilket bl.a. beror på att begreppen inte definieras. revisorer kan även konstatera att det i skrivelserna är svårt att se tydliga samband mellan regeringens riktlinjer för den framtida inriktningen och den faktiska medelsfördelningen. revisorer anser att rapporteringen till måste ses över. Kammarkollegiet framför i sitt yttrande att den information som lämnas i skrivelsen till angående projektbeskrivningar fyller en stor funktion som förmedlare av kunskap om vad arvsfonden används till. Kollegiet anser att om denna information inte lämnas i skrivelsen till bör den lämnas på annat sätt. ESV tillstyrker vad revisorerna anfört om rapporteringen till . Av Arvsfondsdelegationens yttrande över revisorernas förslag framgår att delegationen kommer att ta fasta på de påpekanden revisorerna gjort avseende rapporteringen till . Frågan om revisionen av det bokslut som upprättas hos Kammarkollegiet är dock något som delegationen inte disponerar över. revisorer är liksom tidigare av uppfattningen att rapporteringen till måste ses över. Remissinstanserna har inte heller framfört avvikande uppfattningar. att regeringens rapportering till ses över. Det bokslut som bifogas, angående arvsfondens medel på Kammarkollegiet, bör vara reviderat. Möjligheterna att följa verksamhetens utveckling under budgetåren bör förbättras. Det bör dessutom redovisas mer information om effekterna av verksamheten och mindre av projektbeskrivningar. att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna har anfört i avsnitt 2.1 om Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning och revision av verksamheten, att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna har anfört i avsnitt 2.2 om stödfördelningen ur Allmänna arvsfonden, att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna har anfört i avsnitt 2.3 om Arvsfondsdelegationens verksamhet, att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna har anfört i avsnitt 2.4 om rapporteringen till . Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. I beslutet har deltagit revi-sorerna (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichefen , utredningschefen och revisionsdirektören (föredragande). Rapport 1999/2000:2 revisorer · 100 12 · TEL · fax revisorer har på eget initiativ granskat Allmänna arvsfonden och stödgivningen via Arvsfondsdelegationen. Beslutet att granska arvsfonden togs av revisorerna . Granskningen har främst inriktats på områdena Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning, samt Arvsfondsdelegationens verksamhet. Den rättsliga ställningen har bl.a. betydelse för frågan om ansvaret för revisionen. Hur verksamheten bedrivs visar hur arvsfondens ändamålsparagraf, och regeringens riktlinjer för verksamheten, tolkas. Revisorerna har genom intervjuer, fallstudier och en enkätundersökning inhämtat erfarenheter och synpunkter om arvsfonden och Arvsfondsdelegationen. på respektive har intervjuats, liksom Kammarkollegiet och m.fl. Denna rapport har utarbetats av revisorernas första avdelning. I avdelningen ingår följande ledamöter och suppleanter: () ordförande, () v. ordf., (), (), (), (), () och (). På revisorernas kansli har revisionsdirektören haft ansvar för utredningsarbetet. Även kanslichefen , utredningschefen samt studerande har deltagit i arbetet. Den kvarlåtenskap som flyter in till det allmänna på grund av att arvsberättigade släktingar saknas tillfaller en fond, Allmänna arvsfonden. Syftet är att fondens medel ska användas till ändamål som är likartade med de ändamål som förekommer i testamenten, dvs. ändamål av ideell karaktär för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden handläggs av , som organisatoriskt är placerat inom respektive . Beslut om stöd fattas normalt av Arvsfondsdelegationen. Den övergripande beslutanderätten i ärenden som rör arvsfonden har dock regeringen, som också beslutar om stödgivning som överstiger eller är av principiell betydelse. Kammarkollegiet förvaltar fonden samt handhar vissa myndighetsuppgifter för fonden, såsom utbetalning av beviljade medel. beslutade revisorer om en granskning av Allmänna arvsfonden. Granskningen har främst inriktats på områdena Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning samt Arvsfondsdelegationens verksamhet. Den rättsliga ställningen har bl.a. betydelse för frågan om ansvaret för revisionen. Hur verksamheten bedrivs visar hur arvsfondens ändamålsparagraf, och regeringens riktlinjer för verksamheten, tolkas. Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning Vid revisorers granskning av Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen har framkommit att det finns oklarheter kring fondens och delegationens rättsliga reglering och revisionen av verksamheten. revisorer anser att detta inte är tillfredsställande. Det är inte heller tillfredsställande att det inte upprättas en redovisning och att verksamheten inte revideras. revisorer anser att det vid granskningen har framkommit starka skäl som talar för att arvsfonden och Arvsfondsdelegationen bör slås samman till en myndighet. Genom en gemensam redovisning skapas bl.a. möjligheter till revision av hela verksamheten, vilket bidrar till insyn och öppenhet i verksamheten. revisorer anser att regeringen bör överväga att placera myndigheten utanför på motsvarande sätt och med likartade regler som andra myndigheter under regeringen. Kammarkollegiet bör dock även fortsättningsvis förvalta fonden på uppdragsbasis och hanteringen av utbetalningar av beviljade medel bör köpas av kollegiet. Arvsfondsdelegationen kräver att ledningen för projektet skickar in en ekonomisk redovisning över verksamheten. Redovisningen ska vara undertecknad av föreningens revisor, som dock inte behöver vara auktoriserad eller godkänd. revisorer anser att stöd på högre belopp, förslagsvis stöd som beviljas av regeringen, bör föranleda krav på revision av auktoriserad eller godkänd revisor. Kravet leder till en ökad insyn i de projekt som erhåller stora belopp från arvsfonden samt en mer oberoende revision. Det innebär dessutom en höjd kompetens på revisionen. Projekten ska i sin redovisning till Arvsfondsdelegationen även inkomma med en redovisning av vilka aktiviteter som genomförts. Vid revisorernas granskning har framkommit att sammanställningen av projektaktiviteterna vanligtvis görs av projektledaren eller av projektansvarig. revisorer saknar en mer oberoende rapportering av den verksamhet som bedrivits med arvsfondens medel. revisorer anser att uppföljning och utvärdering av projekten bör genomföras, både . Revisorerna anser att särskilda medel ur Arvsfonden bör beviljas för sådana ändamål. Revisorerna ser det dessutom som särskilt viktigt att externa personer, som inte är engagerade i föreningarna eller i projekten, i en större omfattning anlitas för ändamålet. Den centrala uppföljningen av stödverksamheten Det ankommer på Arvfondsdelegationen att utveckla metoder för central uppföljning och utvärdering utifrån de övergripande målen och syftena. revisorer vill dock understryka betydelsen av extern granskning. Revisorerna anser att det är betydelsefullt att de personer eller organisationer som genomför uppföljningen inte är direkt engagerade i sakfrågan. Externa utvärderare kan ha större möjligheter att objektivt bedöma projekten och deras aktiviteter. Revisorerna anser dessutom att det vid den centrala uppföljning och utvärderingen särskilt bör analyseras om de eftersträvade effekterna mened verksamheten har uppnåtts. Stödfördelningen ur Allmänna arvsfonden Ändamålsparagrafen och de prioriterade områdena Verksamheten som bedrivs med arvsfondens medel bör vara öppen och mottaglig för nya verksamheter och nya idéer, enligt revisorernas uppfattning. Revisorerna har vid granskningen inte särskilt studerat om fördelningen av stöd från Allmänna arvsfonden ges till ändamål och projekt som kan anses ligga innanför ramarna för arvsfondens ändamålsbestämmelse. Utifrån bestämmelsens utformning är det dock svårt att få en uppfattning om gränserna för arvsfondens stödgivning. Regeringen anger i skrivelsen till , dels hur medlen har använts , dels hur den framtida inriktningen på stödet ska se ut. Revisorerna anser att eftersom ändamålsparagrafen är vid och omfattande, bör regeringens riktlinjer i den framtida inriktningen vara väl genomarbetade och i hög grad styrande för verksamheten. Prioriteringarna bör ha en större påverkan än på fördelningen av medel . Regeringen kan, förutom till de prioriterade områdena, även ge stöd till s.k. särskilda satsningar. Särskilda satsningar innebär att regeringen, under pågående budgetår, beslutar om att en viss summa av arvsfondens utdelningsbara medel ska avsättas för ett särskilt ändamål. revisorer anser att omfattningen av de s.k. särskilda satsningarna bör framgå av regeringens årliga skrivelse till samt att regeringen bör ange hur stor andel av de utdelningsbara medlen som kan komma att fördelas på detta sätt under det kommande budgetåret. Arvsfondens medel skulle inledningsvis tilldelas barn och ungdomar för deras vård och fostran men kan även handikappade få stöd. har medelsfördelningen alltmer kommit de funktionshindrade till godo. Eftersom målgruppen funktionshindrade omfattar många olika svårigheter och personer i flera olika åldrar, kan det framstå som nödvändigt att denna målgrupp tilldelas den största mängden medel och det största antalet bifall. Revisorerna anser dock att det kan diskuteras vilka funktionshinder som ska ingå i målgruppen vid stödgivning från arvsfonden. Fördelningen mellan målgrupperna har varit tämligen . Enligt revisorernas uppfattning bör de utdelningsbara medlen kunna fördelas utifrån vilka lämpliga projektansökningar som inkommer. Fördelningen mellan de olika målgrupperna kan därmed komma att variera mellan åren i högre grad än . revisorer har funnit att uppgifter i skrivelserna till i vissa avseenden inte stämmer överens. revisorer anser att rapporteringen till måste ses över. Rapporteringen måste vara konsekvent och korrekt. Det bokslut som bifogas, angående arvsfondens medel på Kammarkollegiet, bör vara reviderat. Möjligheterna att följa verksamhetens utveckling under budgetåren bör även förbättras. Det bör dessutom redovisas mer information om effekterna av verksamheten och mindre av projektbeskrivningar. 1.1 Granskningens bakgrund och inriktning revisorer beslutade om en granskning av Allmänna arvsfonden. Granskningen har främst inriktats på områdena Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning samt Arvsfondsdelegationens verksamhet. Den rättsliga ställningen har bl.a. betydelse för frågan om ansvaret för revisionen. Hur verksamheten bedrivs visar bl.a. hur arvsfondens ändamålsparagraf, och regeringens riktlinjer för verksamheten, tolkas. Utgångspunkten för Allmänna arvsfonden är att den kvarlåtenskap som flyter in till det allmänna, på grund av att arvsberättigade släktingar saknas, ska tillfalla fonden. Syftet är att medlen ska användas till sådana ändamål som är likartade med de ändamål som förekommer i testamenten, dvs. ändamål av ideell karaktär för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Ändamålen skall dessutom vara allmännyttiga och inte tillgodoses genom anslag av allmänna medel. Ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden handläggs av och beslutas normalt av Arvsfondsdelegationen. Den övergripande beslutanderätten i ärenden som rör arvsfonden har dock regeringen, och stödgivning som överstiger , eller är av principiell betydelse, överlämnas till regeringen för beslut. Regeringen kan även uppdra åt annan myndighet att fördela medel ur fonden, normalt en bestämd summa för ett visst angivet ändamål. revisorer har tidigare berört Allmänna arvsfonden och . granskades Allmänna arvsfondens försäljning av fast egendom. Revisorerna ansåg dock att det saknades underlag för att föreslå ändring av bestämmelserna och för att föreslå ytterligare åtgärder. behandlades i huvudsak regeringens fördelning av medel ur Allmänna arvsfonden. Med hänsyn till ett regeringsbeslut om en översyn av Allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse fann dock revisorerna att det saknades skäl till en ytterligare granskning av arvsfonden. Allmänna arvsfonden och dess stödgivning har därmed kommit att granskas av revisorer. 1.2 Tillvägagångssätt och innehåll Vid granskningsarbetet har regeringens årliga skrivelser till om arvsfondens verksamhet varit betydelsefulla, liksom annan litteratur och informationsmaterial om arvsfonden. Det har även inhämtats information ur Arvsfondsdelegationens databas. I en enkätundersökning har ett större antal mottagare av stöd kunnat redovisa sin uppfattning om bl.a. stödgivningen och de krav som ställs på projekten i samband med denna. I syfte att få en uppfattning om hur stödgivningen kvalitativt fungerar och hur projekten som erhåller stöd genomförs, har revisorerna genomfört en fallstudie. I fallstudien har nio projekt behandlats, tre ur varje målgrupp, och personer som berörts av projekten har intervjuats. I granskningen har även personer med anknytning till Allmänna arvsfonden intervjuats, t.ex. tjänstemän på på respektive . Även tjänstemän på Kammarkollegiet, och m.fl. har kontaktats. I bilaga redovisas inom vilka organisationer personer intervjuats. Flera organisationer har ansvar för Allmänna arvsfonden och dess verksamhet. Vissa uppgifter handhas av Kammarkollegiet, medan andra uppgifter sköts av Arvsfondsdelegationen. I avsnitt 2 ges en kort beskrivning av Allmänna arvsfondens bakgrund och organisation för att ge en introduktion till den fortsatta framställningen. I det efterföljande avsnittet behandlas Allmänna arvsfonden mer ingående, dvs. fonden hos Kammarkollegiet och Arvsfondsdelegationen inom . I avsnitt 4 behandlas frågan om Allmänna arvsfondens och Arvsfondsdelegationens rättsliga ställning och revision. I avsnitt 5 analyseras stödgivningen i ett övergripande perspektiv, i syfte att klargöra hur denna utvecklats .