frsrdg · GN04ER1 · 2000-01-01 00:00:00 — Från delegation vid 1999/2000 ER1 Europarådsdelegation överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över av församlingen antagna rekommendationer, resolutioner och andra beslut. , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , 1 roll i det europeiska samarbetet 4 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet : möten och viktiga frågor 5 2.3 Utvidgningen, granskning av efterlevnaden av åtaganden 6 2.4 Politiska frågor 8 2.5 Demokrati och mänskliga rättigheter 9 2.6 Sociala och ekonomiska frågor m.m. 10 2.9 Val av generalsekreterare för 13 3 Den svenska representationen 13 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 16 4.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden 16 4.2 Politiska frågor 18 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 22 4.4 Ekonomi och utveckling 23 4.5 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor 24 4.6 Kultur och utbildning 25 4.7 Naturvetenskap och teknik 25 4.8 Miljö, regionalplanering, lokal förvaltning 26 4.9 Befolknings- och flyktingfrågor 26 4.10 Jordbruk och landsbygdsutveckling 27 4.11 Kontakter med nationella parlament och med allmänheten 28 4.12 Jämställdhet mellan kvinnor och män 28 Förteckning över församlingens beslut 29 1 roll i det europeiska samarbetet historiska uppdrag är att bidra till utveckling på grundval av krav på demokrati, mänskliga rättigheter och fungerande rättsstater. var ett jubileumsår. har gått sedan tillkomst. tillhörde grundarna när stadgar undertecknades i av tio västeuropeiska stater. har gått efter . Slutet på det polarisering av gjorde en utvidgning av möjlig. Arbetet i har präglats av utvecklingen i Öst- och . Medlemskretsen har växt och deltar 41 medlemsländer i verksamhet. har samma organisatoriska struktur och följer samma grundprinciper som när det upprättades. Inom ram samarbetar såväl medlemsländernas regeringar som deras parlament och regionala politiska organ. arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkställande organ - ministerkommittén, ett rådgivande organ - den parlamentariska församlingen, och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå - den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, Kommunalkongressen. Den parlamentariska församlingen har 291 ledamöter och lika många suppleanter som utsetts av de 41 medlemsländernas parlament. Därtill deltar med särskild gäststatus parlamentariska delegationer från fyra stater som ansökt om medlemskap - , , och - och tre delegationer med observatörsstatus från , och . Det sistnämnda landet gavs observatörsstatus . Vid januarisessionen 1999 tillstyrkte församlingen ansökan om medlemskap i . fattade beslut vid sitt 104:e möte, och blev därmed 41:a medlemsstat och den första i . Sedan tillkomsten 1949 har den parlamentariska församlingen inom ram arbetat för att främja fred och frihet, mänskliga rättigheter, demokratins principer och social rättvisa i . Även om församlingen i första hand har en rådgivande funktion har den aktivt medverkat till utvidgningen av . I arbetet har ingått att förbereda kandidatländer för medlemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Församlingen har varit pådrivande i frågor som mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter samt bidragit vid tillkomsten av ett stort antal konventioner. Genom utvidgningen av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansätttning än under de första decennierna. Det ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Parlamentarikerförsamlingen anser det viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar - och därigenom dess trovärdighet - inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell förbindelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Uppföljningen och kontrollen av efterlevnaden av dessa principer är en viktig del av verksamheten i den parlamentariska församlingen, ministerkommittén och kongressen för lokala och kommunala myndigheter. Det är särskilt viktigt att stärka och konsolidera de demokratiska krafterna i Öst- och samt stödja ländernas strävan att bygga upp ett oberoende rättsväsende, skydda nationella minoriteter, avskaffa dödsstraffet och stärka de mänskliga rättigheterna. högtidlighöll sitt femtioårsjubileum . Jubileet erbjöd en möjlighet inte bara till en historisk tillbakablick utan också till att sätta nya mål för verksamheten i en omvärld som starkt förändrats efter . Verksamhetens inriktning och det europeiska samarbetet debatterades i parlamentarikerförsamlingen på grundval av de förslag till förnyelse av organisationen som utarbetats av en grupp "visa personer", tillsatta av toppmötet med deltagande av stats- och regeringschefer. 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet : möten och viktiga frågor parlamentariska församlings session 1999 var fördelad på fyra delsessioner. Samtliga hölls på sedvanligt sätt i . Delsessionerna ägde rum , , och . Det ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde , och . En s.k. minisession hölls i med deltagande av det ständiga utskottet, byrån och flera fackutskott. De fyra delsessionerna debatterade församlingens rapporter, avgav rekommendationer till ministerkommittén, antog resolutioner och direktiv samt gjorde uttalanden i aktuella frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av de 14 fackutskotten som sammanträtt i , eller i något av medlemsländerna på inbjudan av respektive lands parlament. Till president för församlingen valdes (liberal, ) efter den tyska parlamentsledamoten (CDU). En ledamot kan enligt praxis väljas till president i högst . är församlingens 21:e president, och den fjärde från på denna post. Den svenska delegationen vid session bestod av sex ordinarie ledamöter: (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), () och (). Suppleanter för dessa var (), (), (), (), () samt von der Esch (kd). var vice ordförande i utskottet för vetenskap och teknologi. Delegationen förberedde delsessionerna vid möten i och i . hölls gemensamma möten med de kommun- och landstingspolitiker som ingår i den svenska delegationen till för lokala och regionala organ, Congress of Local and , . Delegationen hade dessutom möten i med den brittiska och den österrikiska kandidaten till generalsekreterarposten och den schweiziska kandidaten till posten som kommissarie för de mänskliga rättigheterna. 2.3 Utvidgningen, granskning av efterlevnaden av åtaganden Uppföljningen och kontrollen av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden har blivit en mycket viktig del i verksamhet. Församlingen har tillsatt ett granskningsutskott, som varit verksamt . Utskottet har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländerna, nya såväl som gamla, respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att ett land blivit medlem. Utskottet har tagit över de granskningsuppgifter som tidigare åvilat de politiska och juridiska utskotten och utskottet för förbindelser med europeiska icke-medlemsländer. Dess 65 ledamöter utses av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna). Härutöver ingår de politiska och juridiska utskottens ordförande ex officio. möten är inte öppna för andra än ledamöterna. granskades , , och . Andra stater som är föremål för granskning är , , , , , och . har sin egen särskilda övervakningsprocedur. Även har en roll som övervakare av att den lokala självstyrelsen efterlevs. Valövervakning är ett komplement till granskningen av demokratiseringsprocessen. Parlamentarikerförsamlingen har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser . Parlamentariker som valöv-er-vakare är ur politisk synvinkel av största betydelse trots att de nästan enbart deltar som korttidsobservatörer. Den parlamentariska församlingen har sänt valövervakare till , , , och . blev medlem av . Landet anhöll om speciell gäststatus 1993 och fick den beviljad 1996. Att handläggningen drog ut berodde dels på debatten om geografiska gränser, dels på oroligheterna i och Ossetien. Församlingen debatterade medlemskapsansökan (dok. 8275) vid januarisessionen och tillstyrkte. anslutning till högtidlighölls vid en ceremoni under aprilsessionen med deltagande av landets president . En ad hoc-parlamentarikerkommitté övervakade parlamentsvalet i . Europeiska stater som ansökt eller kommer att ansöka om medlemskap i kan beviljas speciell gäststatus enligt församlingens beslut . Vid utgången av 1999 hade fyra parlamentsdelegationer gäststatus i församlingen (, , och ). och anhöll om att få bli medlemmar 1996. När deras ansökningar behandlades förde rådet också en principdebatt om de geografiska gränserna för . Resultatet av debatten blev att församlingen ansåg att , och på grund av sina kulturella band till får anhålla om medlemskap. En fredlig lösning på problematiken kring spelar en central roll för och eventuella inträde i . Handläggningen av både och ansökningar fortsätter i utskotten. I enlighet med stadgan skall församlingen vid öppnandet av varje delsession kontrollera och ratificera medlemmarnas och gästernas ackreditering. Vid den första delsessionen ifrågasatte den armeniska gästdelegationens ackreditering med anledning av att det största oppositionspartiets representant inte ingick i den armeniska parlamentarikerdelegationen. Ärendet detaljgranskades av utskottet för procedurfrågor. Vid en fortsatt behandling antog församlingen utskottets rekommendation och godkände den armeniska gästdelegationens ackreditering med reservationen att ett mandat är förbehållet det största oppositionspartiet. I , som har gäststatus, utvecklingen har bedömts gå åt rätt håll. Som följd av detta har den procedur som kan leda till landets medlemskap i pågått . har ett kontor i . Kontoret har till uppgift att stödja en utveckling mot demokratiska institutioner, oavhängiga medier samt respekt för de mänskliga rättigheterna. lämnade in sin medlemskapsansökan . Som ett led i ansökningsprocessen besöktes av en ad hoc-kommitté sammansatt av församlingens president och ordförandena för de politiska grupperna. Församlingen utarbetar ett yttrande om ansökan om medlemskap. anhöll om medlemskap 1993. Det vitryska parlamentets gäststatus har dock suspenderats av byrån på rekommendation av det politiska utskottet. Den omedelbara anledningen var att president efter en grundlagsstridig folkomröstning avsatte det folkvalda parlamentet och själv utsåg ett parlament som följaktligen saknar demokratisk legitimitet. lämnade ansökan till församlingen för kännedom. Ansökan har inte handlagts. Även har möjlighet att delta i verksamhet. i 1993 gick in för en ny typ av observatörsstatus för . Det är ministerkommittén som beslutar om ett land får observatörsstatus eller inte. Beslutet träder i kraft sedan parlamentariska församlingen har lämnat ett positivt yttrande. Med stöd av beslutet får en observatör delta i det samarbete som är underställt ministerkommittén. Ett land med observatörsstatus måste dessutom anhålla om att få sända observatörer till den parlamentariska församlingen som fattar beslut i frågan. , och medverkade som observatörer i den parlamentariska församlingen. Förutom kärnämnet uppföljning av medlemsstaternas förpliktelser dominerades församlingens debatter även av utvecklingen på . Krisen har behandlats i församlingen ur olika perspektiv: den allmänna interna demokratiska utvecklingen i , situationen i Kosovo och flyktingproblemen till följd av krisen. Situationen i och konflikten i Kosovo var på parlamentarikerförsamlingens dagordning vid varje delsession. Det rådde en samsyn att inte passivt bör avvakta att andra aktörer löser krisen. Församlingen ansåg att i samarbete med andra internationella aktörer bör medverka till en fredlig lösning av konflikten. Närvaron av verifikatörer från , , ansågs inte räcka för att hindra det ökande våldet. Natos militära operation mot väckte blandade reaktioner i församlingen. Det uteblivna mandatet från beklagades, men operationen ansågs nödvändig för att förhindra fortsatta övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kosovo. Ett tema som framhölls i debatterna var respekten för yttrandefriheten i hela samt lagstiftning och praxis som är i harmoni med principer. Förutsättningen för hela stabilitet är att genomför demokratiska reformer. Församlingen ville ge en tydlig signal till det jugoslaviska ledarskapet att respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är villkor för medlemskap. arrangerade det politiska utskottet ett seminarium om Kosovos framtida status och en konferens om parlamentens insats för att fullfölja stabilitetspakten för sydöstra . Konflikten i uppmärksammades av det ständiga utskottet som betonade att endast en politisk lösning på konflikten skulle kunna skapa fred i regionen. Akut humänitär hjälp efterlystes för civilbefolkningen som drabbats extremt hårt. Trots att är en regional organisation bevakar den parlamentariska församlingen den politiska och ekonomiska utvecklingen över hela världen. Den tilltagande globaliseringen påverkar i hög grad de europeiska ländernas samhälleliga utveckling. Församlingen debatterade krisen i . Utvecklingen på och gemensamma insatser i samband med val-övervakningar i ett flertal länder har visat att i samarbete med andra organisationer på ett positivt sätt kan bidra till främjandet av fred och demokrati. Dialogen med andra organisationer av betydelse för är fortsatt livlig. samarbetar med både allmänpolitiska organisationer och fackorgan. roll och samarbete med andra internationella organisationer var en av de centrala frågorna . Ökat samarbete med andra organisationer tas upp i "de visa personernas" rapport som prioriterad verksamhet för framtida arbete. Samarbetet mellan EU, och och deras respektive parlamentariska församlingar utvärderas vid särskilda debatter samt i samband med möten mellan ledande representanter för dessa institutioner. Som ett led i uppföljningen av "De visas" rekommendationer har den parlamentariska församlingen reviderat sin stadga för att bättre uppfylla kraven på kvalitet och effektivitet. 2.5 Demokrati och mänskliga rättigheter bärande idé är att respekt för de mänskliga rättigheterna skapar en fast grund för fred och säkerhet. Demokrati och mänskliga rättigheter återkom i många olika debatter . Förekomsten av dödsstraff i vissa medlemsländer fortsatte att vara föremål för intensiv bevakning. session inleddes med en debatt om åtagande att införa moratorium på verkställandet av dödsstraff. Landet fick allvarlig kritik också för det sätt på vilket det hemlighåller information om fångar och om avrättningar samt om hur minoriteter behandlas. För att sätta tyngd bakom sina krav hotade parlamentarikerförsamlingen att överväga att suspendera den ukrainska delegationen. fick en tidsfrist till junisessionen för att kunna redovisa framsteg i efterlevnaden av sina förpliktelser. Vid junisessionen gav dock parlamentarikerförsamlingen en ytterligare tidsfrist med hänvisning till det svåra politiska läget i det ukrainska parlamentet och det stundande presidentvalet. åtaganden som medlem av granskades vid januarisessionen. brist på respekt för de mänskliga rättigheterna påverkar trovärdighet. De turkiska myndigheterna förväntas alltjämt söka en fredlig lösning på kurdfrågan. Parlamentarikerförsamlingen sände observatörer till rättegången mot kurdledaren . Parlamentarikerförsamlingens representanter var även närvarande när den turkiska appellationsdomstolen fastställde dödsdomen mot . Parlamentarikerförsamlingen anser att fastställandet av dödsstraffet var oacceptabelt. Dödsstraff hör inte hemma i ett rättssamhälle. Domen har överklagats till för de mänskliga rättigheterna. arrangerade i samarbete med ryska myndigheter en konferens om dödsstraffet i med deltagande bl.a. av ett stort antal dumaledamöter. Syftet med konferensen var att diskutera avskaffandet av dödsstraffet i , alternativa straff till dödsdomar och brottsoffrens behov. Den nya europeiska domstolen för mänskliga rättigheter har varit verksam under ett drygt år. Domstolen är permanent och ersätter både Europeiska kommissionen för mänskliga rättigheter och den tidigare . Detta innebär att den nya domstolens domare, till skillnad från tidigare, arbetar på heltid i . är sammansatt av en domare från varje land som tillträtt . Regeringarna föreslår domarkandidater men det är den parlamentariska församlingen som utser domstolens ledamöter. Den svenska domaren är vice ordförande. Inrättandet av en befattning inom som kommissarie för mänskliga rättigheter debatterades av församlingen under januarisessionen. Efter ministerkommitténs behandling av ärendet genomfördes under septembersessionen val mellan tre kandidater. Vid första omröstningen valdes spanjoren till första kommissarie för de mänskliga rättigheterna. Hans mandatperiod började . Kommissarien kan inte omväljas. Den europeiska konventionen om förhindrande av tortyr antogs av ministerkommittén och trädde i kraft . Därmed fanns det ytterligare en anledning till ett jubileum . Konventionen hade vid slutet av 1999 ratificerats av samtliga 41 medlemsstater. Den kommitté som upprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövade inledde sin verksamhet 1990. Kommittén består av en representant från varje medlemsland. De nationella delegationerna nominerar tre kandidater och valet sker i ministerkommittén. representant i kommittén har varit . Flera medlemmar av de svenska, danska och finska Europarådsdelegationerna skrev under motion för en resolution (doc. 8542) angående EU:s planer på att utarbeta en stadga för de mänskliga rättigheterna. Motionärerna understryker att hänsyn bör tas till mekanism för att skydda de mänskliga rättigheterna. Denna bör utnyttjas i arbetet med den föreslagna EU-stadgan för att undvika överlappande funktioner. mål har länge varit att gemenskapen skall tillträda om de mänskliga rättigheterna. Vid ett möte i enades det om att inrätta ett organ som anförtros uppgiften att utarbeta ett utkast till en stadga av politisk karaktär om de grundläggande rättigheterna inom EU. I det förberedande organet ingår bl.a. två representanter för vart och ett av EU:s nationella parlament. Den svenska representeras av och . har två observatörer i det förberedande EU-organet. En av observatörerna kommer från för de mänskliga rättigheterna. 2.6 Sociala och ekonomiska frågor m.m. Rapporter om verksamheten inom Europeiska , , och och utveckling, , finns på församlingens dagordning. Församlingen har uppdraget att vara parlamentariskt forum för och granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen och . I den utvidgade församlingens OECD-debatt deltog företrädare för , , och . Som slutsats av en debatt angående relationer mellan och rekommenderade församlingen praktiska åtgärder för att förnya, stärka och effektivisera samarbetet mellan organisationerna. Den ekonomiska kris som började och spreds vidare drabbade östasiatiska ekonomier och hårt. Parlamentarikernas oro för utvecklingen i kom till uttryck i en debatt om den ekonomiska utvecklingen i och . Rättigheterna för utsatta grupper bevakas av församlingen. Bland annat debatterades situationen för barnen i och den åldrande befolkningens utsatthet och livskvalitet. Församlingen antog även en rekommendation om åtgärder för ekonomisk återbyggnad i sydöstra efter . Som ett led i kampanj för global solidaritet under rubriken utan fattigdom arrangerades i samarbete med UNFPA en konferens om "Demografisk förändring och hållbar utveckling". Nord-Syd-centrum ger två pris som erkännande för den roll pristagarna har spelat för att skydda mänskliga rättigheter, främja pluralistisk demokrati och stärka relationer med , och . Prisceremonin hölls i samband med januarisessionen. Pristagarna var , ordförande för för barn, och , utrikesminister. var det grundades. Jubileet ansågs som ett lämpligt tillfälle att sprida kunskap om och om dess verksamhet. Händelserna på kom att överskugga festligheterna. Regeringen tillsatte en nationalkommitté för . Kommittén har haft som uppgift att samordna och ta initiativ till aktiviteter i för att fästa uppmärksamhet på . Tonvikten låg på spridning av information om till allmänheten. I samarbete med Europarådsdelegation genomfördes och seminarier om demokrati och mänskliga rättigheter. De övriga riksdagsledamöterna som ingick i nationalkommittén var (), (), (), (), (), Biörsmark (fp) och (). En jubileumsskrift i 1949-1999 utgavs på uppdrag av nationalkommittén. Den skrevs av ambassadör . Ytterligare en skrift på svenska med sammanfattningar av de viktigaste konventionerna har kommit ut . På årsdagen av bildande, , högtidlighöll . Den årliga riksdagsdebatten om verksamheten inom inleddes av ett tal av talman . Det officiella högtidlighållandet av jubileet ägde rum i i närvaro av den engelska drottningen. representerade den svenska delegationen i . Ett jubileumssammanträde med den gemensamma kommittén hölls i (första halvårets ordförandeland var ). deltog i detta möte. Församlingens utskott för förbindelser med de nationella parlamenten och med allmänheten hade samordnande ansvar för en insats för ungdom med anledning av 50-årsjubileet. Ett ungdomsparlament med ca 300 ungdomar från 44 länder ägde rum i i samband med den andra delsessionen. Den svenska Europarådsdelegationen hade i samarbete med informationsenhet utsett fyra svenska gymnasieelever från olika delar av landet som svenska deltagare i ungdomsparlamentet. De fyra utvalda och deras fyra suppleanter gjorde studiebesök i . De var också inbjudna till de seminarier som arrangerades i med anledning av 50-årsfirandet. Ungdomsparlamentets tre teman var ekonomisk utveckling och välfärd, demokrati samt utbildning. Ungdoms-parlamentet var mycket uppskattat av deltagarna. för lämnade följande rekommendationer för arbetet med att stärka engagemanget för : ständiga representation i bör ges goda förutsättningar att medverka i informationen om och Europarådsfrågorna. internationella kansli bör, via Europarådsdelegationens sekretariat, se till att viktiga Europarådsdokument regelmässigt sänds till de berörda riksdagsutskotten. Samarbetet bör utvecklas och regelbundna möten bör hållas mellan , Europarådsdelegation samt Kommun- och Landstingsförbundens delegation till Kommunalkongressen. Därvid bör särskild uppmärksamhet ägnas åt följande uppgifter: Informationen om aktuella Europarådsfrågor och svenska initiativ i bör förstärkas. Särskild vikt bör läggas vid kontakter med ungdomsorganisationer och andra folkrörelser, t.ex. genom att anordna möten och seminarier eller genom att ge möjlighet till företrädare för folkrörelser att delta i möten med . En förteckning över såväl organisationer som enskilda personer med intresse för Europarådsfrågor bör utarbetas. Skolornas behov bör uppmärksammas genom att man t.ex. har material tillgängligt vid besök på skolor. Vid kontakt med riksdag, eller bör allmänheten ges tillgång till "hemsida" om . framträder ett stort antal stats- och regeringschefer, talmän, chefer för internationella organisationer och andra ledande internationella personligheter vid den parlamentariska församlingens fyra delsessioner i .