frsrdg · GN04RR2 · 2000-01-01 00:00:00 — län nämner också att har ansvar för att utveckla och samordna arbetet med miljökonsekvensbeskrivningar. i ser positivt på det ansvar som och tar för miljöfrågorna. har ett väl utvecklat samarbete med . framför dock oro för att besparingar i kan drabba miljöområdet. i har på olika sätt har följt och medverkat i regionala miljöarbete samt haft täta kontakter med verket i den löpande verksamheten. Dialogen har lett till ökad förståelse och ett konstruktivt samarbete. anser att det är tveksamt om delaktigheten och engagemanget blivit detsamma om miljöarbetet endast bedrivits på central nivå. 1 Revisorernas granskning 1 2 Revisorernas överväganden och förslag 1 2.1 Utgångspunkter för granskningen 1 2.2 Miljöaspekterna måste finnas med under hela processen 2 2.3 Miljöeffekterna av färdiga projekt måste följas upp 4 2.4 Kvaliteten på miljökonsekvensbeskrivningarna måste höjas 6 3 Revisorernas förslag 8 1 Granskningens bakgrund och inriktning 15 2 och - uppgifter, mål och organisation 16 2.1 och uppgifter och mål 16 2.2 och organisation 17 3 och miljöarbete 19 3.3 Miljöpolicy och miljöprogram 20 3.5 Samarbete med bl.a. 21 4.2 Miljöaspekter vid infrastrukturinvesteringar 24 4.2.1 Drift och underhåll 25 4.3.1 Samhällsekonomiska kalkyler och bedömningar 28 4.3.3 Begränsad kunskap om projektens miljöpåverkan 30 5 och planeringsprocess 31 5.1 Strategisk planering 31 5.2 Fysisk planering 31 5.2.1 och planeringsprocess 32 5.2.2 Förändringar i arbetssätt med de nya reglerna? 5.2.4 Innan lagen om byggande om järnväg trädde i kraft 35 6 Planeringsprocessen i praktiken 38 6.1 Planeringen steg för steg 38 6.1.1 Förstudie och utredning 38 6.1.2 Arbetsplan och järnvägsplan 39 6.2 Myndigheternas syn på miljökonsekvensbeskrivningar 41 6.2.1 Miljökonsekvensbeskrivningarnas kvalitet 44 6.3 Miljökonsekvensbeskrivningarnas betydelse 46 6.4 Länsstyrelsernas roll i planeringsprocessen 48 6.4.1 Sammanställning av länsstyrelsernas handläggningstider 49 6.5 Sammanfattande iakttagelser 50 7 Uppföljning av miljöeffekter 52 7.1 Flera motiv till uppföljning 52 7.2 Regler och krav på uppföljning 53 7.2.1 Nya krav på uppföljning 53 7.2.2 Riktlinjer och föreskrifter för uppföljning av färdiga projekt 55 7.3.2 Uppföljning av färdiga projekt 55 7.3.3 Uppföljning av miljöeffekter i befintliga miljöer längs vägar och järnvägar 56 8 Samarbete mellan och 58 9 Revisorernas överväganden och förslag 59 9.1 Miljöaspekterna måste finnas med under hela processen 60 9.2 Miljöeffekterna av färdiga projekt måste följas upp 60 9.3 Kvaliteten på miljökonsekvensbeskrivningarna behöver höjas 61 Miljökonsekvensbeskrivningar - en jämförelse 69 Övriga studier inom området 75 Sammanfattning av remissyttranden 78 Allmänna synpunkter på granskningen 78 Revisorernas utgångspunkter och inriktning 79 Förändringar med anledning av nya lagar och regler 80 Miljöaspekterna måste finnas med under hela processen 80 Miljöeffekter av färdiga projekt måste följas upp 82 Kvaliteten på miljökonsekvensbeskrivningarna behöver höjas 84 påpekar i sitt remissvar att även är myndighetsutövare. påpekar i sitt remissvar att en handlingsplan har upprättats. Detta kapitel bygger på en konsultrapport skriven av biolog och miljökonsult . () påpekar i sitt remissvar att vägtrafikens elanvändning inte behöver vara mindre än järnvägens. Enbart elvärmarna förbrukar ca el . Därtill används el till bl.a. gatubelysning och garageuppvärmning. I dessa planer ingår nyinvesteringar och förbättringar i stamvägar och stomjärnvägar. Åtgärder på regional infrastruktur behandlas i en länsbaserad regional investe-ringsplanering för samtliga trafikslag. påpekar i sitt remissvar att inte har samma rätt som att ta mark i anspråk när en plan vunnit laga kraft. När en järnvägsplan vunnit laga kraft kan marken tas i anspråk först efter t.ex. en lantmäteriförrättning eller ett beslut i fastighetsdomstolen. Prövningen gjordes tidigare enligt vattenlagen av vattendomstolarna. I samband med att trädde i kraft flyttades prövningen till de regionala miljödomstolar som har inrättats vid fem tingsrätter i landet. påpekade att regeringen av miljöskäl upphävt en av arbetsplaner som faller inom ramen för revisorernas urval. Det gäller förbifart , delen , i . Ärendet fanns dock inte med i det utdrag ur diariet som revisorerna fått del av. Vid en intervju har det framkommit att en länsstyrelse, i syfte att förkorta handlägg-ningstiden, har låtit finansiera en av handläggarna på . Denna handläggare har enligt uppgift enbart arbetat med att granska miljökon-sekvensbe-skrivningar. Formuleringen är hämtad från för vägar, publikation 1995:30, s. 44-45. Samråd vid upprättande av plan Upprättande av plan och MKB Utställelse av plan med MKB Regeringsprövning och eventuell fastställelse Verkets huvudkontor fastställer planen Eventuella överklaganden från allmänheten ersättningsmodell för tunga lastbilar och arbetsfordon tillämpar en ersättnings-modell som innebär att entreprenörerna får mer betalt för sina transporter om de använder miljövänliga fordon. Modellen bygger på tre miljöklasser. Fordo-nen delas in i grön, gul eller röd klass. Den gula gruppen utgör . För fordon i den gröna klassen utbetalar en bonus på , beroende på vilken typ av fordon det rör sig om. För fordon i den röda gruppen görs ett avdrag på . Entreprenören kan fritt använda maskiner från de olika grupperna. Bonus och avdrag får entreprenören efter verkligt utnyttjande av maskinerna.