frsrdg · GN04RR9 · 2000-01-01 00:00:00 — I Arvsfondsdelegationens enkät, som projektledningen besvarade i anslutning till den ekonomiska redovisningen, framkommer vilka aktiviteter som främst drivits inom projektets ram samt målsättningen med verksamheten. Enligt projektledningen har det dock varit svårt att redovisa "hur många och vilka" som deltagit i projektet eftersom man alltid riktar sig till så många som möjligt. Enligt projektledaren ser framtiden ljus ut för verksamheten. Flera aktiviteter är planerade och ledningen arbetar med att försöka få olika finansiärer att intressera sig för verksamheten. och kommun ska bl.a. vara finansiärer av ett nytt hus för barnverksamhet. Medlen från Allmänna arvsfonden har betytt mycket, enligt projektledaren. Stödet har visat på en tilltro till projektet och inneburit en kvalitetsstämpel inför andra finansiärer. Kontakterna med Arvsfondsdelegationen har varit bra och delegationens frågor och krav har varit väl motiverade och vägledande. Krav på redovisning och revision är en nödvändighet, enligt projektledaren. Det är betydelsefullt att pengarna från fonden inte går till annat än vad de är avsedda för. är en ideell förening som engagerar ca 100 barn och ungdomar samt 20-25 vuxna i sina aktiviteter. Föreningens syfte är att bedriva amatörteaterverksamhet, att genom sina aktiviteter verka för att amatörteatern förankras i samhället, att verka för konstnärlig yttrandefrihet och att söka motverka en kommersialiserad kultur. har utvidgat sin verksamheten till att även omfatta teaterverksamhet för utvecklingsstörda. Föreningen hyr en lokal som är en ombyggd biograf där bidrag från kommunen täcker hyran. Föreningen har inga anställda. hade beviljats stöd från Allmänna arvsfonden för ett projekt. ansökte föreningen om till ett nytt mu-sik och teaterprojekt, Heyoka. De totala kostnaderna för projektet beräknades dock till . Heyoka var ett projekt för utvecklingsstörda ungdomar och vuxna i södra med kommunerna . Heyokas mål var att erbjuda dem som var intresserade av skapande verksamhet i form av musik och teater en möjlighet till kreativitet och samhörighet. Projektet planerades pågå under . Målgruppen för verksamheten var ungdomar och personer med funktionshinder. Övriga samarbetsorganisationer i projektet var FUB och Habiliteringen. Föreningen ansökte även om stöd från i , , (), Första majblommefonden, ABF, Stiftelsen , stimulansbidrag, kommun och Säters kommun. Projektledaren anser att andra stödorganisationer inte efterfrågar lika mycket återrapportering som Allmänna arvsfonden. krävs endast en ekonomisk redovisning. hade inte mycket kontakt med Arvsfondsdelegationen vid ansökningstillfället. Arvsfondsdelegationen hörde dock av sig via brev för att be komplettera ansökan med årsmötesprotokoll. Arvsfondsdelegationen beslutade att bevilja ansökan med . Enligt projektledaren erhålls ofta mindre i stöd än det belopp ansökan avser. Då förs det emellertid en dialog innan beslutet tas. Aktiviteterna genomförs oftast trots att inte hela beloppet erhållits och verksamheten anpassas till de medel man fått. ålades i Arvsfondsdelegationens beslut att inkomma med redovisning av projektet . Den skriftliga utvärderingen inkom och den ekonomiska redovisningen . Projektet sammanfattades varje termin och vid projektets slut gjordes en slutlig sammanställning. Dokumentationen gjordes med hjälp av kamera, både under repetitioner och studiebesök. Marknadsföringen skedde med flygblad, annonser och affischer. Lokalpressen skrev artiklar och recenserade den pjäs som projektet satte upp. skickade även ut ett formulär till boende och arbetsplatser för att inhämta åsikter. Sammanställningen gjordes av projektledaren. I utvärderingen om projektet framkom att samtliga deltagare ville att verksamheten skulle fortsätta då den betytt mycket för dem. Deltagarna hade funnit nya vänner som de umgicks med vilket utvecklade deras sociala liv. När redovisningen inkom var den inte undertecknad av revisor varför Arvsfondsdelegationen sände den tillbaka för komplettering. Redovisningen inkom därefter inte förrän , efter en uppmaning från Arvsfondsdelegationen. Uppgifternas riktighet bekräftades då av revisor. Revisorn anser att det rådde god ordning både i projektet och i föreningen. Föreningen har ett professionellt redovisningssystem och den löpande bokföringen sköts av en extern person. redovisade alla intäkter och kostnader på ett sätt som överensstämmer med ansökan. Projektledningen tvingades dock göra vissa ändringar på grund av minskade intäkter. I stort sett har föreningen ändå genomförts projektet i överensstämmelse med ansökan. Det fanns inga pengar att återbetala till Allmänna arvsfonden. ville att verksamheten skulle bli permanent och finansieras av kommunen. Kommunen var mycket positiv till projektet men saknade pengar för en fortsättning. kom dock verksamheten igång i gen, efter det att den legat nere . Tre kommuner, , och , gick då in med ytterligare medel. () sorterar under kategorin handikapporganisationer. Det är ett förbund vars främsta uppgift är kamratstöd och intressepolitik. RSMH bestämde sig för att satsa på en försöksverksamhet för att stimulera sina medlemmar till idrottslig verksamhet och fritidsverksamhet, för att må bättre och bryta ensamhet och isolering. Aktiviteterna skulle anpassas så att människor med psykiska problem skulle ha möjlighet att delta. Syftet med projektet var att lokalföreningarna själva skulle skaffa sig kompetens och kunskap och fortsätta med motions- och friskvårdsaktiviteterna även sedan projektet avslutats. Projektet skulle ledas av en ledningsgrupp utsedd av med uppgift att samordna insatserna på lokalföreningsnivå. En idrottskonsulent skulle anställas på halvtid av riksförbundet. Kostnaderna för första året beräknades till enligt ansökan som inkom . I ansökan angavs en tidsplan för planering, genomförande och utvärdering. Den angav dock inga specifika aktiviteter. Projektet beräknades pågå . beviljade regeringen till försöksverksamheten. Beloppet skulle betalas ut med omgående och . Inför av projektet ansökte RSMH om stöd på . Dessutom ansökte man om att överskottet på från skulle överföras 2. I ansökan angavs att det första årets initialkostnader inte blivit så höga som förväntat men att aktivitetsstödet för år 2 troligtvis skulle bli högre. var det många som var intresserade och som ville prova sig fram till en aktivitet som passade bäst. Det var många föreningar som ansökte om bidrag till aktiviteter. De som inte hade någon friskvårdsansvarig eller gått någon kurs kom sällan i gång med aktiviteter. Ambitionen fanns, men inte kunskapen. RSMH ville därför genomföra flera kurser inom distrikten för att lära ut hur man motiverar och startar upp motion och friskvård inom föreningarna. RSMH angav att det dessutom behövde satsas mer på utbildning och information till ledare och friskvårdsansvariga . Regeringen beviljade projektet samt de som återstod från . Beloppet utbetalades med omgående och . Ansökan om medel för det tredje året inkom och gällde stöd på . RSMH hade för avsikt att under det tredje och fortsätta med arbetet att rekrytera fler friskvårdsansvariga i föreningarna. Dessutom skulle en broschyr tas fram om friskvård i föreningsform. Vidare skulle arbetet bedrivas så som föregående år. beviljades av Arvsfondsdelegationen . Pengarna kunde rekvireras med omgående och . Första årets redovisning blev försenad och inkom , dock efter det att RSMH fått anstånd från Arvsfondsdelegationen. Förseningen berodde på att projektstarten blev försenad på grund av. De övriga två årens redovisningar kom in inom utsatt tid. Redovisningen reviderades alla åren utan anmärkning av en auktoriserad revisor. Arvsfondens medel var dock inte placerade på ett särskilt bankkonto . Att medlen endast var avskilda bokföringsmässigt är dock något som har accepterats av Arvsfondsdelegationen, enligt revisorn. RSMH planerar en fortsatt verksamhet i form av friskvårdsverksamhet i föreningarna. Utan någon som aktivt arbetar med detta och utan pengar att locka med misstänker dock ledningen att en del av verksamheten kommer att ebba ut. bildades Stiftelsen av , , och . Verksamheten riktar sig till barn och ungdomar i form av praktiska aktiviteter som ska vara sysselsättningsskapande för synskadade i . Den grundläggande idén är s.k. omvänd integration vilket innebär att verksamheten är öppen för seende, men bedrivs på synskadades villkor. De båda grupperna ska kunna träffas över ett gemensamt intresse. () är en organisation endast för synskadade, vilket innebär att den omvända integrationen inte uppfylls. av medlemmarna är dessutom . Detta medför att det blir ganska stillsamma aktiviteter och många yngre medlemmar hittar därför inte någon verksamhet som passar dem inom organisationen. Här fyller en stor funktion som en brygga mellan SRF och "den seende verkligheten". Många synskadade tar klivet ut i vanlig verksamhet efter att ha deltagit i aktiviteter. hade kontakt med Allmänna arvsfonden vid uppbyggnaden av stiftelsen. Även under ansökningsprocessen förekom många telefonkontakter. Verksamhetsansvarig på poängterar emellertid att det aldrig var tal om att skulle ändra sin verksamhet för att passa Arvsfondens krav. lämnade in en ansökan om stöd med till ombyggnation av lokaler. kompletterades ansökan med information om att lönebidrag hade beviljats. Därmed reducerades det ansökta beloppet till . Maxbeloppet för bidrag till ombyggnation är dock , vilket inte kände till vid ansökningstillfället. hyrde dessutom lokalerna på ett kontrakt som löper ut . Arvsfondsdelegationen hade helst sett att ägde lokalerna eller haft ett hyreskontrakt , men då målsättning var långsiktig beviljades emellertid stöd trots arvsfondens riktlinjer. är dock medvetet om risken för återbetalningsskyldighet om verksamheten läggs ner innan har gått. ansöktes om ytterligare . Kompletteringen berodde på att gamla lokaler behövde röjas ut, vilket totalt medförde svårigheter att veta vad det skulle komma att kosta. Många kostnader kunde hållas nere då inköp kunde ske till inköpspris och man fick dessutom en del saker i gåva. Regeringen beviljade stöd med , efter det att yttrat sig angående projektet. För skickade projektledningen in två ansökningar: först en ansökan på och därefter en ytterligare ansökan på . I den senare ansökan hade sett över kostnadsberäkningarna samt uppmärksammat behovet av bl.a. en telefonväxel och en kassaapparat. beviljade regeringen stöd med avseende projektledning (), information () samt ekonomi och bokföring (). Beloppet kunde rekvireras i mån av behov. Återstående medel () överfördes dessutom till . beviljades dessutom ett stöd med för anpassning och utrustning. I en separat ansökan ansökte om ytterligare ett bidrag på för bl.a. en telefonväxel och kassaapparat, vilket beviljas av Arvsfondsdelegationen . hade projektet därmed beviljats totalt från Allmänna arvsfonden. För det tredje året ansöktes om . Regeringen beviljade ansökan och beloppet kunde rekvireras med omgående och . Dessutom överfördes från . Verksamhetsansvarig och andra i har ett stort kontaktnät och en nära anknytning till som i sin tur står nära och . Allmänna arvsfonden var den första organisation som beviljade projektet stöd, vilket enligt verksamhetsansvarig på skapar en viss legitimitet åt projektet. Det är emellertid inte avgörande för andra stöd. har från starten till sista haft en omsättning på ca . Stiftelsen har fått i olika bidrag. Exempel på andra bidrag är: Kungaparets bröllopsfond, Kronprinsessan , och . Hantverk- och keramikverksamheten får dessutom av De blindas väl. verksamhetsansvarige anser att Allmänna arvsfonden ställer högre krav än andra bidragsgivare vad gäller återrapportering. Vissa organisationer kräver endast redovisning i form av t.ex. fakturor för att kontrollera att kostnaderna stämmer. Allmänna arvsfonden är dock mer intresserad av verksamheten än av fakturorna. Vad gäller den ekonomiska redovisningen, menar även revisorn att arvsfondens krav är likvärdiga eller högre än andra stödorganisationers. Revisorn är dock förvånad över att arvsfonden inte ställer krav på att en godkänd eller auktoriserad revisor granskar projektens redovisningar. Eftersom är en stiftelse är man skyldig att anlita en auktoriserad revisor enligt stiftelselagen. revisor utses och bekostas av . De första två årens redovisningar kom in till Arvsfondsdelegationen inom utsatt tid. sammanställdes slutredovisningen och skickades till revisionsbyrån för påskrift. Efter skickade Arvsfondsdelegationen en påminnelse angående redovisningen. Redovisningen hade inte skickats vidare till delegationen utan glömts bort av revisionsbyrån. Slutredovisningen inkom dock till Arvsfondsdelegationen . På grund av det inträffade anser den verksamhetsansvarige på att det hade underlättat med en bekräftelse på att redovisningen är godkänd. Då hade den projektansvarige fått kännedom om att projektet var avslutat och kunnat släppa kontrollen. Revisorn har inte haft några erinringar mot projektets redovisning under något av de tre åren, trots att arvsfondens medel inte placerats på särskilt konto. Bokföringsmässigt har medlen varit avskilda, men de har inte placerats på ett särskilt konto. Vid projektets slut fanns inga pengar kvar att återbetala. Inga av de projekt som Allmänna arvsfonden har bekostat avses läggas ner, enligt verksamhetsansvarig. Det finns flera planer på att utveckla och förändra verksamheten, men inom ramar. Det finns dock vissa ekonomiska frågor som ska redas ut först. Bilaga IV - Revisorernas enkätundersökning, avsnitt 6.5 Svarsfrekvens 90 av 100 möjliga, dvs. Vilken av Allmänna arvsfondens målgrupper tillhörde projektet? Målgrupp Antal % Barn 8 Ungdom 21 Funktions- hindrade 37 Barn och ungdom 15 Ungdom och funktionshindr. 2 Alla 6 Summa 89 Bortfall 1 Fick Ni någon hjälp av handläggaren på Allmänna arvsfonden när Ni ansökte om stöd ur fonden? Svar Antal % Ja 37 Nej 39 Vet ej/ kan ej ange 14 Summa 90 Bortfall 0 Anpassades projektet på något sätt för att överensstämma med Allmänna arvsfondens krav? Målgrupp Antal % Ja 29 Nej 52 Vet ej/ kan ej ange 9 Summa 90 Bortfall 0 Fick Ni det belopp Ni ansökte om? Målgrupp Antal % Ja 31 Nej 51 Vet ej/ kan ej ange 7 Summa 89 Bortfall 1 Krävdes det särskild kompetens som inte fanns inom projektet för att upprätta den redovisning som Allmänna arvsfonden krävde? Målgrupp Antal % Ja 13 Nej 75 Vet ej/ kan ej ange 2 Summa 90 Bortfall 0 Gjordes någon utvärdering av projektet? Målgrupp Antal % Ja 64 Nej 17 Vet ej/ kan ej ange 5 Summa 86 Bortfall 4 Om ja: Antal % Under projektet 8 Efter projektet 11 Både under och efteråt 43 Summa 62 Bortfall 2 Har verksamheten fortsatt efter projektet avslutats? Målgrupp Antal % Ja 73 Nej 9 Vet ej/ kan ej ange 4 Summa 86 Bortfall 4 Ansökte Ni om stöd för projektet från annat håll än från Allmänna arvsfonden? Svar Antal % Ja 41 Nej 46 Vet ej/ kan ej ange 2 Summa 89 Bortfall 0 Om ja: Krävdes återrapportering? Svar Antal % Ja 31 Nej 4 Vet ej/ kan ej ange 2 Summa 37 Bortfall 4 Bilaga V - Fördelningen av stöd Nedan redovisas hur Allmänna arvsfondens medlen fördelats under olika projektrubriker budgetåren 1993/94-1998. Projektrubrikerna överensstämmer med de rubriker som regeringen angivit i skrivelserna till . Redovisningen visar dels fördelade medel inom målgruppen, dels fördelade medel i förhållande till totalt utdelade medel under budgetåret. Eftersom de projektrubriker som erhållit av det totala utdelade beloppet inte finns redovisade, blir summan i tabellerna aldrig . Budgetår 1993/94 Barn- och ungdomsprojekt 27,2 14,9 Projekt för funktionshindrade 110,7 60,9 Barn- och ungdomsdel. Totalt fördelat under budgetåret Barn och ungdomar Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Utsatta barn och ung-domar 34,8 5,2 FN:s internationella familjeår 25,7 3,8 Barnomsorgen i det mångkulturella samhället 22,1 3,3 Övrigt försöks- och utvecklingsarbete 12,3 1,8 SUMMA 94,9 14,1 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Kultur och Information. Funktionshindrade Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Övrigt försöks- och utvecklingsarbete 31,8 19,3 Information, utbildning 20,8 12,7 Datateknik och handikappade 17,3 10,5 Ökat oberoende för personer med funktionshinder 10,7 6,5 Idrott 5,7 3,4 Fritid/kultur och handikapp 5,2 3,2 Rekreation, fritidsanläggningar 4,2 2,5 Utrustning till handikapp-organisationer 3,1 1,9 SUMMA 98,8 60,0 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubriken: Diverse. Budgetår 1994/95 Projekt för funktionshindrade 128,2 54,6 Totalt fördelat under budgetåret Barn Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Övrig utvecklings- och försöksverksamhet 38,9 7,3 Utsatta barn och ungdomar 13,1 2,5 Familjestöd 12,9 2,4 Information/Utbildning 12,1 2,3 SUMMA 77,0 14,5 av totalt fördelade medel har fördelats under rubrikerna: Datateknik och handikapp, Drogförebyggande, Fritid/Idrott, Kultur, Lokaler, Media, Miljö, Mobbing och brottsförebyggande, Nya rehabiliteringsmetoder, Organisationsutveckling. Ungdomar Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Övrigt beslutat av regeringen 48,4 12,8 Lokaler 13,0 3,4 Projekt beslutade av regeringen 12,2 3,2 Övrig försöks- och utvecklingsverksamhet 5,1 1,4 Kultur 4,6 1,2 Våldsförebyggande 3,7 1,0 SUMMA 87,0 23,0 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Brottsförebyggande, Datateknik och handikapp, Drogförebyggande, Fritid/Idrott, Främlingsfientlighet, Information/Utbildning, Konsument och ekonomi, Media, Miljö, Utrustning och inventarier. Funktionshindrade Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Information/Utbildning 25,6 14,0 Övrig utvecklings- och försöksverksamhet 16,4 9,0 Datateknik och handikapp 13,4 7,3 Fritid/Idrott 11,8 6,4 Organisationsutveckling 8,6 4,7 Lokaler 4,4 2,4 Arbete/Sysselsättning 4,0 2,2 Invandrare och handikapp 4,1 2,2 Utrustning/Inventarier 3,5 1,9 Kvinnor och handikapp 2,9 1,6 Kultur 2,2 1,2 SUMMA 96,9 52,9 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Familjestöd, Media, Nya rehabiliteringsmetoder. Budgetår 1995/96 Projekt för funktionshindrade 120,2 58,4 Övrigt beslutat 24,0 11,7 Totalt fördelat under budgetåret Barn Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Information/Utbildning 27,5 4,0 Barn i vissa storstadsområden 16,7 2,4 Familjestöd 15,4 2,3 Övrig utvecklings- och försöksverksamhet 8,4 1,3 SUMMA 68,0 10,0 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Brottsförbyggande, Datateknik, Fritid/Idrott, Främlingsfientlighet, Kultur, Lokaler, Media, Miljö, Mobbing, Nya rehabiliteringsmetoder, Organisationsutveckling, Utrustning/Inventarier, Utsatta barn och ungdomar, Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Ungdomar Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Kultur 25,0 3,8 Lokaler 15,0 2,3 Brottsförebyggande 9,9 1,5 SUMMA 49,9 7,6 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Arbete/Sysselsättning, Datateknik, Drogförebyggande, Fritid/Idrott, Främlingsfientlighet, Information/Utbildning, Konsument/Ekonomi, Kvinnor/Flickor, Media, Miljö, Mobbing, Skolkooperativ, Tittarmakt, Ungdomars politiska delaktighet, Utsatta barn och ungdomar, Våldsförebyggande, Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Funktionshindrade Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Information/Utbildning 30,9 18,0 Övrig utvecklings- och försöksverksamhet 18,3 10,7 Fritid/Idrott 9,9 5,8 Datateknik 8,9 5,2 Organisationsutveckling 7,7 4,5 för människor med funktionshinder 4,8 2,8 Arbete/Sysselsättning 4,0 2,4 Utrustning/Inventarier 3,3 1,9 Nya rehabiliteringsmetoder 3,2 1,8 Invandrare och handikapp 2,4 1,4 Kvinnor och handikapp 2,4 1,4 SUMMA 95,8 55,9 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Familjestöd, Kultur, Lokaler. Projekt för funktionshindrade 89,1 43,3 Totalt fördelat under budgetåret Barn Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Drogförebyggande 27,6 7,3 Barn i vissa storstadsområden 24,0 6,3 Information/Utbildning 21,3 5,6 Familjestöd 9,6 2,5 Lokaler 4,8 1,3 Utsatta barn och ungdomar 4,7 1,2 SUMMA 92,0 24,2 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Datateknik, , Fritid/Idrott, Kultur, Miljö. Ungdomar Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Utsatta barn och ungdomar 17,8 5,4 Ungdomars politiska delaktighet 16,2 4,9 Lokaler 10,6 3,2 Kultur 9,0 2,7 Kvinnor/Flickor 9,0 2,7 Kultur för integation 8,0 2,4 Idrottens sociala ansvar 7,0 2,1 Drogförebyggande 4,1 1,2 Skolkooperativ 4,1 1,2 SUMMA 85,8 25,8 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Arbete/Sysselsättning, Brottsförebyggande, Familjestöd, Fritid/Idrott, Främlingsfientlighet, Information/Utbildning, Media, Miljö, Mobbing, Tittarmakt, Våld mot unga kvinnor,Våldsförebyggande. Funktionshindrade Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Information/Utbildning 40,3 17,4 Organisationsutveckling 12,1 5,2 Kultur 8,9 3,9 Fritid/Idrott 7,4 3,2 Familjestöd 5,0 2,2 Datateknik 4,5 2,0 Nya rehabiliteringsmetoder 4,6 2,0 Invandrare och handikapp 4,2 1,8 Arbete/Sysselsättning 2,6 1,1 Kvinnor och handikapp 2,5 1,1 SUMMA av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Alternativa stöd- och boendeformer, Drogförebyggande, för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet, Lokaler, Media, Tillgänglighet, Utrustning/Inventarier. Projekt för funktionshindrade 113,7 46,9 Totalt fördelat under budgetåret 242,5 Barn Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Information/Utbildning 23,7 8,0 19,0 6,4 Barn i vissa storstadsområden 17,9 6,1 Drogförebyggande 12,6 4,3 Familjestöd 7,9 2,7 Hjälpmedel 7,5 2,6 Lokaler 5,9 2,0 SUMMA 94,5 32,1 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Brottsförebyggande, Fritid/Idrott, Främlingsfientlighet, Kultur, Media, Organisationsutveckling, Utsatta barn och ungdomar. Ungdomar Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Föreningsutv. 21,4 4,1 Utsatta barn och ungdomar 15,1 2,9 Ungdomsarbete inom Östersjö- regionen 10,7 2,1 Lokaler 7,7 1,5 Ungdomars politiska delaktighet 7,6 1,5 Information/Utbildning 5,1 1,0 SUMMA 67,6 13,1 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: Arbete/Sysselsättning, Brottsförebyggande, Datateknik, Drogförebyggande, Familjestöd, Fritid/Idrott, Främlingsfientlighet, Idrottens sociala ansvar, Konsument/Ekonomi, Kultur, Kultur för integaration, Kvinnofrid, Kvinnor/Flickor, Media, Mobbing, Skolkooperativ, Tittarmakt, Ung kultur. Funktionshindrade Andel av fördelade medel till målgruppen (%) Andel av totalt fördelade medel (%) Information/Utbildning 37,3 17,5 IT och handikapp 14,6 6,9 Organisationsutveckling 9,8 4,6 Alternativa stöd- och boendeformer 5,4 2,5 Arbete/Sysselsättning 5,4 2,5 Datateknik 5,3 2,5 Familjestöd 5,1 2,4 Kultur 3,6 1,7 Nya rehabiliteringsmetoder 2,2 1,1 SUMMA 88,7 41,7 av det totala utdelade beloppet har fördelats under rubrikerna: för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet, Fritid/Idrott, Hjälpmedel, Invandrare och handikapp, Kvinnor och handikapp, Lokaler, Media, Miljö, Tillgänglighet, Utrustning/Inventarier. Arvsfondsdelegationen och dess kansli på Social- respektive Kulturdepartementen samt projektledningar, revisorer och ekonomiansvariga i de projekt som ingått i fallstudien. Allmänna arvsfonden för barn, ungdomar och handikappade, Fondens verksamhet under , , 1982 Kammarkollegiets fondförvaltning, Verksamhetsberättelse 1998 SOU 1992:20 Allmänna arvsfonden, Betänkande av Arvsfondsutredning