frsrdg · GN04RR1 · 2000-01-01 00:00:00 — revisorer genomförde informationsbesök i och i syfte att närmare orientera sig kring frågor om avvittringens genomförande och konsekvenser. Ärendet hade initierats i en skrivelse till revisorerna från en riksdagsledamot. Avvittringen genomfördes under de cennierna kring och innebar att gränser och rättigheter som var knutna till s.k. nybyggen i fjälltrakter bestämdes i förhållande till statens mark. revisorer konstaterade i informationsrapporten att frågor med anknytning till avvittringen kännetecknas av starka konflikter kring fastighets-,. jakt- och fiskerättsliga förhållanden. Då huvuddelen av konflikterna handlar om rättstillämpning ansåg revisorerna att det är en uppgift för rättssystemet. Revisorerna fann bl.a. mot bakgrund av detta att det inte föreligger tillräckliga motiv att genomföra en effektivitetsrevision av avvittringens genomförande och konsekvenser. Det är emellertid revisorernas uppfattning att regeringen närmare bör överväga vilka åtgärder som bör vidtas för att överbrygga de motsättningar som alltjämt kvarstår kring frågorna om avvittringen. Som svar på en fråga i (1999/2000:249) redovisade jordbruksministern pågående arbete som kan mildra de i informationsrapporten beskrivna konflikterna. Bland dessa märks de informationsinsatser om samerna som ursprungsfolk som föreslagits av utredningen om eventuella anslutning till konventionen om ursprungsbefolkningar. har vidare i uppdrag att lämna förslag för att minimera konflikter mellan rennäringen och andra markanvändare. Avslutningsvis poängterade jordbruksministern de regionala myndigheternas betydelsefulla roll i dessa frågor. Mot den bakgrunden meddelade hon avsikten att låta de tre nordligaste länen redovisa hur de tänker agera för att minska de aktuella konflikterna. Uppföljning av förslag till Regionalpolitiskt stöd efter EU-medlemskapet Förslag 1997/98:RR8 Revisorerna har granskat hur den svenska regionalpolitiken har påverkats av inträde i Europeiska unionen och vad förändringarna har inneburit för de nationella insatserna för regional utveckling. Ärendet initierades av arbetsmarknadsutskottet. Revisorerna pekade på ett antal brister och problem som till stor del sammanhänger med hur man i har valt att hantera de regionalpolitiska utvecklingsinsatserna efter EU-medlemskapet. Revisorerna förslog bl.a. att nationella regionalpolitiska insatser så långt möjligt skulle samordnas med de insatser som finansieras med EG-medel, att regeringen skulle uppmärksamma regionala och lokala organ på förhållandet att samma typer av insatser planeras i stora delar av landet samt på konsekvenserna av en sådan likformighet och att regeringen skulle utarbeta alternativa förslag till beslutsformer för EG-stödet. behandlade revisorernas förslag (bet. 1997/98:AU11) i samband med behandlingen av propositionen Regional tillväxt - för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62). Utskottet delade i huvudsak de synpunkter som revisorerna hade redovisat. Med hänvisning till att de förslag som revisorerna hade lämnat till stor del överensstämde med vad regeringen hade anfört i den regionalpolitiska propositionen valde utskottet att inte göra några tillkännagivanden till regeringen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1997/98:205). Mot bakgrund av riksdagsbeslutet tillsatte regeringen en kommitté (dir. 1999:2) för att utarbeta en strategi för en framtida regional balans. Kommittén ska särskilt behandla den regionala utvecklingen i glesbygd och landsbygd och dess lokala arbetsmarknader. Utredningen beräknas vara klar . Statens roll som ägare av bolag Förslag 1997/98:RR9 Revisorernas granskning pekade på flera brister bl.a. vad avsåg formulering av mål och uppföljning av bolagens arbete. I förslaget till framfördes att det övergripande syftet med alla statliga bolag borde vara tydligt formulerat i bolagsordningen. Alla bolag med vinstkrav borde ha tydliga avkastningskrav och en utdelningspolicy som är formulerad så att utdelningen blir förutsägbar i förhållande till den eventuella vinst som bolaget genererar. Vidare borde preciserade verksamhetsmål formuleras i ägardirektiv som antagits av bolagsstämma. Det senare gäller i första hand bolag med helt eller delvis andra mål än rent kommersiella. behandlade revisorernas förslag . Utskottet ansåg att granskningen var förtjänstfull och väl ägnad att ligga till grund för ytterligare arbete i frågan. Revisorernas förslag avstyrktes dock med hänsyn till det omfattande utvecklingsarbete som pågår inom . I en reservation (m, fp, kd) förordades att skulle bifalla revisorernas förslag. beslöt i enlighet med utskottets förslag (bet. 1997/98:NU15, rskr. 1997/98:283). I syfte att stärka möjligheter till insyn och kontroll föreslog revisorerna att regeringen borde få i uppdrag att återkommande komplettera den årliga redogörelsen för företag med statligt ägande med uppgifter om de statliga bolagens mål och riktlinjer samt i vad mån uppsatta verksamhetsmål har uppnåtts. I regeringens redogörelse för (skr. 1999/2000:20) har hänsyn tagits till revisorers förslag i så måtto att för varje företag har angivits vilka riktlinjer som gäller för förvaltningen av de enskilda företagen och vilka riksdagsbeslut som ligger till grund för detta. För varje bolag anges affärsidé och mål för verksamheten. Redovisningen har kompletterats med en omvärldsbeskrivning. Revisorerna föreslog även att styrelseledamöternas roll i de statliga bolagsstyrelserna borde klargöras. Nyutnämningar borde ske i en dialog mellan ägare, företagsledning och övriga styrelseledamöter i syfte att ta till vara olika erfarenheter och önskemål. Regeringen borde mer frekvent överväga att använda sig av nomineringskommittéer med uppgift att bereda tillsättningen av nya styrelseledamöter. Regeringen har lagt fast en ägarpolicy som ligger väl i linje med de förslag revisorerna lämnade. Enligt regeringen ska ett aktivt ägande vara grundat på affärsmässighet med tydliga mål för styrelse och företag, med system för uppföljning av prestationer, effekter och avkastning. En affärsmässig utdelningspolicy ska utformas. Vidare ska en transparent och aktiv styrelsenominering styras av bolagets behov av allsidig och relevant kompetens (skr. 1999/2000:20). Förslag 1997/98:RR10 I granskningen, som hade föreslagits av finansutskott, fann revisorerna en rad oklarheter i regleringen av offentlig upphandling. Som vägledning för upphandlare och för arbetet i EU behövdes enligt revisorernas mening en tydlig nationell policy för upphandlingsfrågor. Revisorerna föreslog en samlad och övergripande översyn av reglerna för offentlig upphandling. Regeringen borde också få i uppdrag att inom EU arbeta för att otydliga och kostnadskrävande moment i upphandlingsförfarandet tas bort och förhandlingar om offentlig upphandling kan genomföras inom alla sektorer. Frågor om offentlig upphandling behövde samordnas inom . Revisorerna ansåg också att det behövdes tillsyn över efterlevnaden av regelverket, liksom en funktion för utvecklingsprojekt inriktade mot offentlig upphandling. Revisorerna föreslog att frågan om även andra instanser än berörda leverantörer ska få väcka talan mot offentliga upphandlingar borde övervägas av regeringen. Detsamma gällde enligt revisorernas mening behovet av sanktioner. Revisorernas förslag behandlades av finansutskottet (bet. 1998/99:FiU17). Utskottet delade revisorernas bedömning att det som vägledning för upphandlarna och för arbetet i EU behövs en tydlig nationell policy för upphandlingsfrågor. Mot bakgrund av revisorernas rapport menade utskottet att det finns behov av ett mera samlat grepp om upphandlingsfrågorna. Utskottet höll också med revisorerna om att det behövs en fortsatt översyn av reglerna för offentlig upphandling. beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1998/99:157). ansåg att regeringen mot bakgrund av revisorernas förslag borde ge tilläggsdirektiv till den utredning som hade tillsatts (dir. 1998:58). Utredningen borde enligt utskottet vara parlamentariskt sammansatt. Kommittén borde också arbeta för att ta fram riktlinjer för det svenska arbetet med frågorna om offentlig upphandling i EU. Utredningen fick nya direktiv (dir. 1999:34), som överensstämde med utskottets önskemål. Ett första delbetänkande har presenterats i SOU 1999:139 Effektivare offentlig upphandling - för fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt. Kommittén ska redovisa resultatet av tilläggsdirektivet senast . Förslag 1997/98:RR11 granskade revisorer det svenska införlivandet av EG-rätten. Vid granskningen framkom att det svenska införlivandet av EG-rätten i princip fungerar tillfredsställande. Införlivandeprocessen överensstämmer med sedvanligt normgivningarbete, vilket det finns fasta rutiner för. Även av statistik från framgår att resultatet av det svenska införlivandet är gott, både kvalitativt och kvantitativt. Det finns dock viktiga frågor att diskutera. Det gäller t.ex. EG-rättens långsiktiga effekter på den svenska rättsordningen, domstolarnas arbete m.m. Svensk statsförvaltning behöver dessutom ytterligare kunskap om EG-rätten och dess förhållande till och effekter på nationell normgivning. Kvaliteten på de utredningar som ligger till grund för införlivandet av EG-rätt bör dessutom ses över. Förslag lämnades till (1997/98:RR11), vilket behandlades av . Med anledning av det arbete som pågick på området fann dock inte utskottet det vara påkallat med något tillkännagivande. Förslag 1998/99:RR2 Revisorerna har efter förslag från socialutskottet granskat primärvården. Granskningen inriktades i huvudsak mot att analysera genomslaget av och regeringens intentioner när det gäller utvecklingen av primärvården. Tonvikten lades på att analysera resursutveckling och principer för resursfördelning. Revisorerna konstaterade att primärvården klarat sig relativt väl . Resurserna hade i princip varit oförändrade, trots att huvudmännens totala kostnadsvolym minskat i reala termer. Antalet allmänläkare hade ökat relativt kraftigt och och regeringens mål om läkartäthet var i det närmaste uppfyllt. Revisorerna föreslog att mål- och strukturanalyser skulle ingå i regeringens skrivelser till där hälso- och sjukvården analyseras. Regeringen borde också ta initiativ till en översyn av uppföljnings- och utvärderingsverksamhet inom sjukvårdsområdet. Vidare föreslog revisorerna att regeringen borde analysera hur sjukvårdshuvudmännens handlingsfrihet påverkas i samband med beslut om förändringar av t.ex. högkostnadsskydd, remisskrav och den nationella läkarvårdstaxan. Revisorerna var också av uppfattningen att regeringen borde undersöka om det finns möjlighet att stärka allmänmedicinens ställning inom forskning och forskarutbildning. Revisorerna föreslog att skulle få i uppdrag av regeringen att analysera hur överföringen av patienter till primärvården kan komma att påverka primärvårdens resultat och kvalitet. Revisorerna ansåg också att regeringen löpande borde följa och analysera frågor om mål om läkartäthet etc. och redovisa utvecklingen inför . behandlade revisorers förslag (1998/99:SoU10). Utskottet framhöll att revisorernas granskning utgör en värdefull kunskapssammanställning. Utskottet konstaterade emellertid dels att revisorerna inte anlagt den helhetssyn som utskottet angett i uppdraget, dels att flertalet av de frågor som togs upp av revisorerna i olika sammanhang var föremål för beredning. Revisorernas förslag avstyrktes därför. beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1998/99:198). redovisades huvudresultaten från revisorernas granskning vid en konferens om framtidens primärvård. Konferensen anordnades av , och och skulle utgöra avstamp inför arbetet med den nationella handlingsplanen för sjukvården som regeringen presenterar . Resursförstärkning till skattemyndigheternas kontrollverksamhet Förslag 1998/99:RR3 På förslag av skatteutskott granskade revisorer effekterna av den resursförstärkning på som skatteförvaltningen erhållit fr.o.m. /94. Revisorerna fann bl.a. att ambitionen med resursförstärkningen efterhand har sänkts och att detta inte på ett tydligt sätt återredovisats för . Skatteintäkterna beräknades till ca 10 - . Revisorerna bedömer den verkliga skatteintäkten till ca 3 miljarder . I granskningen fann revisorerna också att inte följt upp resultatet i samtliga stadier i beskattningsförfarandet, från revision och andra granskningsåtgärder till beskattningsbeslut, process samt uppbörd och indrivning. Ej heller har den preventiva effekten av resursförstärkningen följts upp. Revisorerna föreslog i skrivelsen att regeringen skulle återkomma till med en samlad redovisning av erfarenheterna från den extra kontroll-insatsen inklusive en bedömning av det slutliga beloppsmässiga resultatet. Revisorerna föreslog också att skattekontrollen inte ska styras med uttalade avkastningskrav. Regeringen borde i dialog med utforma en ny kontrollstrategi där en helhetssyn på kontroll och service bättre avspeglas. Revisorerna ansåg därtill att skattemyndigheternas erfarenheter och arbetsmetoder för att säkerställa rättssäkerheten skulle uppmärksammas och den förebyggande kontrollverksamheten utvecklas. Revisorerna konstaterade att det som skatteförvaltningen tilldelades extra medel byggts upp ett stort anslagssparande. Enligt revisorerna borde regeringen i samband med budgetunderlaget för närmare utreda hur besparingskraven påverkat skattemyndigheternas kontrollverksamhet och hur anslagssparandet förväntas utvecklas . revisorers förslag behandlades av skatteutskottet (bet. 1998/99:SkU14). Två motioner hade väckts med anledning av revisorernas förslag. Utskottet instämde i huvudsak i revisorernas överväganden och förslag. Enligt utskottet borde de frågor som bl.a. revisorerna pekat på i rapporten uppmärksammas och penetreras grundligt av regeringen i den Med anledning av revisorernas förslag och den ena motionen beslöt utskottet föreslå att göra ett tillkännagivande om den framtida inriktningen av skattekontrollen och skattemyndigheternas resursbehov. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1998/99:173). I budgetpropositionen för har regeringen tagit upp de aktuella frågorna men någon mer ingående analys av anslagssparandet eller resursutvecklingen inom kontrollverksamheten görs inte. Regeringen anger att resursbehovet är svårbedömt samt att man avser att återkomma till frågan i den ekonomiska vårpropositionen . Regeringen framhåller flera av de åtgärder som revisorerna föreslagit som angelägna att genomföra, bl.a. det förebyggande arbetet och servicen inom området. Enligt regeringen bör ta till vara alla möjligheter till förbättringar av styrningen av kontrollverksamheten. Uppföljning av skrivelse till regeringen Informationsrapport, skrivelse till regeringen Revisorernas besök på var en uppföljning av ett besök på som avrapporterades . fördes över till . Vid sitt besök på uppmärksammade revisorerna ett antal frågor som rör den statliga arkivvården. Revisorerna konstaterade att hade förflutit sedan arkivlagen trädde i kraft och att någon mer omfattande och oberoende utvärdering av arkivverksamheten inte hade genomförts. I en skrivelse till regeringen föreslog revisorerna därför att regeringen skulle ta initiativ till en granskning av arkivvården. yttrade sig kulturutskottet över revisorernas skrivelse i anslutning till behandlingen av sex motioner om arkivfrågor från den allmänna motionstiden (bet. 1998/99:KrU4). Utskottet instämde i att en oberoende utvärdering av arkivverksamheten behövde övervägas. Utskottet utgick från att regeringen i budgetpropositionen för skulle redovisa sin syn på en kommande och mer omfattande utvärdering av arkivverksamheten. revisorers förslag och de utredningsuppdrag som hade redovisats för borde ingå i regeringens bedömning. Av budgetpropositionen för framgår att arbetar med att ta fram direktiv till en utredning av det statliga arkivväsendet. Enligt uppgifter från kommer direktiv att fastställas och en särskild utredare att tillsättas . Revisorerna konstaterade att , regeringen, och Finans-inspektionen har olika roller och uppgifter i styrning och övervakning av finansmarknaden. Krishantering är inte enbart en fråga för en tillsynsmyndighet som utan också för centralbanker och även för regeringar. Flera organisationer ska samverka i arbetet och det är därför viktigt att klargöra roll för att uppnå finansiell stabilitet. Med hänsyn till (Fi 1995:09, dir. 1995:106) utredning av tillsynsverksamheten inom det finansiella området beslöt revisorerna att inte genomföra någon fördjupad granskning av verksamhet. Ett av regeringens mål för är att denna ska bidra till det finansiella systemets stabilitet. Målet har inte preciserats eller konkretiserats men brukar beskrivas som att med stabilitet i det finansiella systemet avses frånvaro av störningar i bank- och kreditsystemet. Enligt revisorernas bedömning är det inte uppenbart hur ett sådant mål ska kunna mätas samt hur effekterna av insatser som genomförs av ska vara möjliga att avgränsa gentemot t.ex. makroekonomiska förändringar eller insatser som genomförs av andra myndigheter. Begreppet stabilitet bör ges en mer entydig definition. revisorer uttryckte vidare att resultatdialogen är central i styrningen av förvaltningen och därför måste prioriteras av politiska ledning. En väl genomförd resultatdialog kan också medföra att verksamhetsmålen får en relevantare utformning. Revisorerna utgick från att departementet ägnar ökad uppmärksamhet åt analys av utfallet av verksamhet. En särskild beredningsgrupp inom finansutskottet, som bevakar uppföljnings- och utvärderingsfrågor, studerade verksamhet. Gruppen inriktade sig på sådana mål- och resultatfrågor som rör relationen mellan riksdag och regering. Utskottet noterade med tillfredsställelse att en positiv utveckling har skett såväl i fråga om analysen och resultatredovisningen i budgetpropositionen på det finansiella området som när det gäller verksamhet. Det är enligt utskottet önskvärt att ett antal olika resultatindikatorer tas fram som belyser utfallet av de statliga insatserna från skilda synvinklar. Utskottet betonade vidare att ökade ansträngningar behöver göras för att få till stånd en tydligare koppling i budgetpropositionen mellan mål, resultat och budget (bet. 1999/2000:FiU2). Granskningen, som föreslagits av två riksdagsledamöter, inriktades på förhållandena kring ersättningar till för dennes tjänster som turistambassadör för . Ingenting framkom under granskningen som tydde på att avtal med inte ingicks efter affärsmässiga överväganden. Revisorerna fann dock att sannolikt bidragit till att bistå i hans skatteplanering. Revisorerna överlämnade granskningspromemorian till . Promemorian ingick i beslutsunderlaget till utskottets granskning av huruvida medverkat till eller varit informerad om att skulle ha erhållit skattefri ersättning för sina insatser som turistambassadör. Utskottet fann ingenting som talade för att så skulle vara fallet och granskningen föranledde inte något ytterligare uttalande från utskottets sida. Hantering av övertalig materiel i Försvarsmakten I anslutning till ett informationsbesök konstaterade revisorerna att Försvars-maktens intäkter från försäljning av övertalig materiel /96 (18 månader) uppgick till ca motsvarande en promille av Försvarsmaktens totala intäkter. Revisorerna ansåg att kostnader och intäkter, både direkta och indirekta, hänförliga till försäljningen av övertalig materiel borde redovisas för regeringen. Till skillnad från Försvarsmakten hänförde revisorerna en bristande regelefterlevnad inte till otillräcklig utbildning utan till otillräcklig intern kontroll i Försvarsmakten. Frågan om gällande regler var ändamålsenliga kunde enligt revisorernas mening belysas genom en jämförelse med motsvarande regler i andra länder. Revisorerna förutsatte att skulle göra en sådan jämförelse inom ramen för sin årliga revision. Revisorerna utgick från att regeringen skulle uppmärksamma de problem som var förknippade med försäljningen av övertalig materiel i sin löpande granskning av Försvarsmakten. Revisorerna beslutade därmed att inte granska Försvarsmaktens hantering av övertalig materiel. har två nya skrivelser som rör Försvarsmaktens hantering av övertalig materiel inkommit till revisorer. Skrivelserna är båda från företagare som i sin verksamhet att köpa upp övertalig materiel och sedan sälja den vidare har upplevt problem i kontakterna med Försvarsmakten. Detta har föranlett revisorerna att åter anmoda Försvarsmakten att redogöra för sitt agerande i frågan. trädde ny lagstiftning rörande i kraft (prop. 1997/98:40, bet. 1997/98:KU15). Lagändringarna är en följd av Bestämmelserna om revision av påverkades också av de nya reglerna. Enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter granskar revisorer tillstånd, styrelse och förvaltning. Revisionsberättelser lämnas till . Berättelserna ska belysa omfattningen och inriktningen av revisorernas granskning och utmynna i ett uttalande om revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas direktionen och fullmäktige i . Revisorerna ska också ta ställning till resultat- och balansräkningar. För granskningen av har revisorer upphandlat som experter. Revisorernas redogörelse till överlämnades (1998/99:RR5). Revisorerna tillstyrkte att direktionen och fullmäktige i skulle beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen samt att skulle fastställa balans- och resultaträkningarna för . tillstyrkte revisorernas förslag, och beslöt i enlighet härmed (bet. 1998/99:FiU23). Revisorernas redogörelse för kommer att lämnas till . Revisorerna granskar enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter Stiftelsen , även i detta fall med hjälp av . Revisorerna ska särskilt se till att fondens organisation av och kontroll över redovisningen samt medels- och värdeförvaltningen är tillfredsställande. Revisorerna föreslog att skulle lägga Stiftelsen berättelse över verksamhet och förvaltning utan anmärkning till handlingarna (1998/99:RR6). tillstyrkte revisorernas förslag och beslöt i enlighet härmed (bet. 1998/99:UbU12). Revisorernas redogörelse för kommer att lämnas till . I revisorernas uppdrag ingår att som externrevisorer granska och ombudsmän, . Denna revision inriktas i huvudsak på granskning av årsredovisningarna och den interna kontrollen. I detta arbete biträds revisorerna av auktoriserade revisorer (). och ombudsmän överlämnar årsredovisningar för till revisorer . revisorer kommer att revidera årsredovisningarna och utfärda revisionsberättelser. Revisionsberättelserna för innehöll inga anmärkningar. revisorer svarar för extern revision av . I arbetet biträds revisorer av . ska avge årsredovisning (exkl. resultatredovisning) för . revisorer ska besluta om revisionsberättelse över granskningen av årsredovisningen. Revisionsberättelsen för innehöll inga anmärkningar. har på uppdrag av revisorer genomfört en särskild granskning av bl.a. delar av redovisningssystemet Agresso och en uppföljning av hur granskat bidragsutbetalningar. Kungliga Slottsstaten och Förvaltning revisorer svarar för extern revision av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Revisorerna har , efter anbudsförfarande, upphandlat expertmedverkan från . Kungliga Slottsstaten och Förvaltning ska avge årsredovisning (exkl. resultatredovisning) för . revisorer ska besluta om revisionsberättelse över granskningen av årsredovisningen. 3 Revisorernas relationer till omvärlden 3.1 Samarbetet med utskott utskott arbetar med uppföljning och utvärdering inom respektive sektor. revisorer genomför revision av verksamhetsområden som ofta berör flera utskott. Revisorerna har regelbundet kontakter med utskotten för information, erfarenhetsutbyte och diskussion om aktuell granskningsverksamhet inom utskottens fackområden. bistår också utskotten med hjälp i utskottens uppföljningsverksamhet. har denna hjälp motsvarat ca en halv årsarbetskraft . För att informera om dels revisorers revisionsverksamhet, dels aktuella granskningsresultat och kommande granskningar används bl.a. pressmeddelanden. revisorer har också öppnat en egen webbplats.