frsrdg · GN04RR1 · 2000-01-01 00:00:00 — Årsredovisning 1999/2000 1 Till revisorer överlämnar härmed årsredovisning för . I årsredovisningen ingår också en förvaltningsberättelse som ersätter den verksamhetsberättelse revisorerna överlämnat till . De skrivelser som revisorerna under verksamhetsåret avlämnat till redovisas inte i sin helhet i årsredovisningen. De ingår som i riksdagstrycket (saml. C 3, Förslag och redogörelser). Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum . Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichef , föredragande. Grundläggande bestämmelser om revisorer 12 kap. 7 § regeringsformen 8 kap. 11 § riksdagsordningen Lag (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 samt 1999:205) Lag (1974:585) om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m. Lag (1988:46, ändrad senast 1999:203) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Lag (1997:560) om revision av Revisorer vid utgången av Ordinarie Suppleanter (), ordförande () (m), förste v. ordförande () Per (), andre v. ordförande () () () () () () () () () () () () () () () () () () () revisorers årsredovisning undertecknas i enlighet med förordning (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. av samtliga revisorer och kansliets chef. ordförande (), Per (), () () () () () () () () 1 Mål, uppgifter och resultat Målen för revisorers verksamhet revisorers uppgifter framgår av lagen (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 och 1999:205). Vid behandlingen av revisorernas årsredovisning framhöll utskottet (1998/99:FiU22) att verksamhetsmålet för revisorerna borde utvecklas och konkretiseras i syfte att underlätta en framtida utvärdering av verksamheten. Revisorerna har mot denna bakgrund formulerat målen för verksamheten på följande sätt: revisorer granskar den statliga verksamheten på vägnar. Granskningarna ska leda till ett effektivt utnyttjande av statliga insatser. Verksamhetsmål 1 för effektivitetsrevisionen: I sina rapporter och skrivelser ska revisorerna lämna förslag till möjligheter att öka statens inkomster, att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. Revisorernas förslag till åtgärder ska beredas och presenteras på ett sådant sätt att och regeringen ges bästa möjliga underlag för vidare ställningstaganden. Verksamhetsmål 2 för effektivitetsrevisionen: Granskningarna ska i första hand inriktas mot områden med stor statsfinansiell och samhällsekonomisk betydelse för förvaltningens funktionssätt. ska granskningarna beröra samtliga utgiftsområden och även avse utskottsövergripande frågor. Verksamhetsmål för den årliga revisionen: Den årliga revisionen av , , ombudsmän, , samt Kungliga slottsstaten och Förvaltning ska inriktas på att granska om informationen i årsredovisningarna i allt väsentligt är rättvisande samt på att redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. Revisionsarbetet ska bedrivas enligt god revisionssed, med hög effektivitet och kvalitet. Informationsmål för revisorer: Informationsmålet ska understödja revisorers övergripande mål. Revisorerna ska aktivt föra ut information om resultaten av de granskningar som genomförs. Informationen blir både ett medel för att upplysa om brister i statliga verksamheter och en möjlighet att visa på förslag till förbätt Informationen ska vara snabb, saklig, lättillgänglig och intresseväckande. Revisorerna kommer att fortsätta översynen av hur målen ytterligare kan konkretiseras och följas upp. Under har revisorerna beslutat om 9 förslag till , 2 skrivelser till regeringen, 13 granskningsrapporter, 1 granskningspromemoria, 4 informationsrapporter samt 21 förstudier. Av dessa 21 förstudier har 16 resulterat i beslut om fortsatt granskning. I princip gäller att revisorer når resultat när revisorernas förslag genomförs helt eller delvis. Det är emellertid ofta svårt att mäta resultatet av revisorernas verksamhet. Behandlingen och genomförandet av revisorernas förslag är tidskrävande. Revisorernas förslag kan också sammanfalla med förslag som framförts i andra sammanhang, något som kan göra det svårt att urskilja vilken effekt revisorernas förslag haft. revisorers förslag kan också avsätta resultat på andra sätt än genom mera substantiella förändringar. I skrivelser till kan revisorerna redovisa uppgifter och förhållanden, beskriva problem eller aktualisera frågor som av olika skäl inte uppmärksammats på annat sätt. Revisionen kan också ha en preventiv effekt som är svår att mäta. Ett annat sätt att mäta effekterna av revisorernas förslag är att redovisa det genomslag förslagen fått i . Detta är dock förknippat med vissa svårigheter. Om avslår eller avstår från att behandla revisorernas förslag behöver detta inte innebära att förslaget saknar betydelse. Revisorerna vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av själva granskningsprocessen. Regeringen kan i samband med att revisorerna för upp ett ärende på granskningsplanen tillsätta en utredning som berör ämnet. Regeringen och berörda myndigheter kan också under granskningens gång eller i samband med att granskningsrapporten publiceras vidta åtgärder i linje med revisorernas förslag. I sådana fall kan finna det mindre motiverat att göra tillkännagivanden till regeringen. Revisorerna har vid sina uppföljningar funnit allt flera exempel på sådana fall. Att de organ som är föremål för granskning börjar vidta åtgärder redan under granskningsprocessen är erfarenheter som brukar framhållas även av revisionsmyndigheter såväl i som i andra länder. En kartläggning av riksdagsbehandlingen måste därför kompletteras med en beskrivning av åtgärder som vidtagits av regering och myndigheter i anslutning till revisorernas granskning. Ytterligare ett mått på genomslaget av verksamheten är den uppmärksamhet revisorernas förslag får i massmedierna. En massmedial debatt med anledning av revisorernas förslag kan ibland bidra till förändringar. I revisorernas årsredovisning lämnas en redogörelse för behandling av revisorernas förslag . Revisorerna följer också upp förslag som lämnats till . Dessa uppföljningar innehåller en redovisning av riksdagsbehandlingen och åtgärder vidtagna av regering eller myndigheter. har i huvudsak ställt sig bakom drygt fyra femtedelar av förslagen. Tillkännagivanden till regeringen har beslutats rörande hälften av skrivelserna. I flera fall har avslagit revisorernas förslag med hänvisning till att utredningar tillsatts inom området eller att regeringen redan vidtagit åtgärder inom området. Genomslaget av revisionen i massmedierna har varit gott . Detta mäts bl.a. utifrån antalet pressklipp som berör revisorerna. För att bedöma resultatet av revisorernas verksamhet är också produktiviteten av betydelse. Revisorerna vill peka på att produktionen av revisionsrapporter och skrivelser till och regeringen legat på en väsentligt högre nivå än . är antalet producerade rapporter större än . Antalet skrivelser är större. Ökningen vad avser förstudier är . Denna ökning av produktionen är väsentligt större än det resurstillskott revisorerna erhållit. Detta tyder på en klar ökning av produktiviteten, mätt som antalet rapporter i förhållande till antalet anställda. Resultatet av revisorernas verksamhet sammanhänger också med vilka områden revisorerna granskar. har granskningarna avsett tunga politikområden som försvaret och skolan, utvecklingssamarbetet och rättsväsendet. Inom dessa områden har revisorerna framfört förslag som syftar till att uppfylla verksamhetsmålen för revisorer, dvs. öka statens inkomster, spara på statens utgifter och effektivisera den statliga förvaltningen. Dessutom har administrativt inriktade granskningar genomförts rörande miljöaspekter inom och , ekologiska investeringspro-gram och avfallshantering. Det är ännu för tidigt att bedöma utfallet av de förslag revisorerna lämnat . har fattat beslut om endast två av de nio skrivelser revisorerna avgivit. Men genomslaget av tidigare granskningar har enligt revisorernas uppföljningar varit tillfredsställande, som framgår ovan. En samlad bedömning av granskningsverksamhetens inriktning, produktivitetsutvecklingen och genomslaget av revisorernas verksamhet visar enligt revisorernas uppfattning att såväl det övergripande målet för verksamheten som verksamhetsmålen har uppfyllts . har behovet av att förstärka roll på revisionsområdet, liksom revisorers ställning och resurser, påtalats från flera håll. uttalade att bör få ett ökat ansvar för den statliga revisionen. föreslog 1993 en betydande utökning av resurserna till revisorer. ställde sig 1994 bakom de principer för en förstärkning av revisionen som utredningen föreslog, men begränsade sitt beslut om utökning till en första etapp. föreslog 1993 att revisorer skulle ges större resurser och göras till ett av viktigaste organ. Förvaltningspolitiska kommissionen föreslog i sitt slutbetänkande en förstärkning av kontrollerande roll med ett oberoende revisionsorgan under med uppgift att granska hela den statliga förvaltningen. revisionsutredning avslutade sitt arbete . Utredningen föreslog i sin skrivelse till talmanskonferensen att revisorers ansvarsormråde skulle utökas, dels genom en ytterligare förskjutning mot stora myndighetsöverskridande systemgranskningar, dels genom att årlig revision av Hovstaterna skall ingå i myndighetens ansvarsområde. Utredningen föreslog också att den årliga resursramen för revisorer skulle ökas med . Syftet med förslagen är enligt utredningen att stärka kontrollmakt genom en utökad och mera oberoende revision. ansåg vid sin behandling av utredningen att det inte var lämpligt att lägga fram något förslag om revisionen på grund av den splittrade karaktären av förslagen från revisionsutredning. Frågan borde enligt talmanskonferensen tas upp under nästa budgetår. Vid riksdagsbehandlingen ansåg att borde fullfölja sitt beslut och fatta beslut på grundval av förslag vad avser en förstärkning för revisorer med . Utbyggnaden borde enligt utskottet delas upp . följde utskottets förslag och beviljade revisorerna ett tillskott på för och för . tillsatte talmanskonferensen en kommitté med parlamentarisk sammansättning för att se över och utvärdera bl.a. arbete med uppföljning, utvärdering och revision. Utredningsarbetet ska enligt direktiven vara avslutat senast . revisorers granskningsverksamhet omfattar såväl redovisningsrevision som effektivitetsrevision. Den senare har under verksamhetsåret inriktats mot ett antal granskningsteman, bl.a. förvaltningspolitik, budget och resursfördelning, rättsväsendet, arbetsmarknad och näringsliv, utbildning samt miljö. revisorer är externrevisor för riksbank, Stiftelsen , , ombudsmän () och . svarar revisorer också för externrevisionen av Hovstaterna (Kungliga Slottsstaten och Förvaltning). Förslag till nya granskningsärenden kommer bl.a. från utskott, revisorerna och deras kansli samt från allmänheten. Revisorerna fastställer en granskningsplan för varje halvår. Utifrån ett förslag till granskning genomför revisorerna en förstudie. I denna tas ställning till om granskning ska genomföras eller inte. En granskning resulterar i en revisionsrapport som beslutas av revisorerna i plenum. Ofta remissbehandlas revisionsrapporten. Därefter avger revisorerna vanligtvis ett förslag till eller en skrivelse till regeringen. För beslutade om ett ramanslag på ca . Se vidare avsnitt 4 Ekonomi och personal och del II, Bokslut . utser för varje valperiod tolv revisorer och lika många suppleanter. Bland revisorerna väljer en ordförande och två vice ordförande. Dessa är ordförande i var och en av de tre avdelningar som inom sina respektive ansvarsområden har att bereda granskningsärenden inför plenums ställningstagande. har avdelningarnas sammansättning förändrats. Syftet har varit att en ordinarie ledamot i ett utskott inte ska ingå i den avdelning som behandlar detta utskotts område. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för , finansutskottet, skatteutskottet, socialutskottet och socialförsäkringsutskottet. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för justitieutskottet, lagutskottet, försvarsutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, jordbruksutskottet och bostadsutskottet. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för utrikesutskottet, trafikutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. hade vid verksamhetsårets utgång följande sammansättning: , förste vice ordförande Per , andre vice ordförande För den löpande utredningsverksamheten finns ett kansli med ca 25 anställda. Därutöver anlitas konsulter för genomförandet av specifika granskningsprojekt. Under slutet av året har revisorerna fattat beslut om att anställa ytterligare fem tjänstemän. I detta avsnitt redogörs för revisorernas granskningsarbete . Först redovisas det effektivitetsinriktade arbetet. Därefter redovisas redovisningsrevisionen. har revisorerna tillställt nio förslag. Antalet förstudier, granskningsrapporter, granskningspromemorior, förslag till och skrivelser till regeringen /95-1999 framgår av nedanstående sammanställning. Uppgifter för inom parentes. 1994/95 1995/96 1997 1998 1999 till 12 12 (9) 8 6 9 47 Skrivelser till riksdagsutskott - 1 (1) 1 - - 2 Skrivelser till regeringen 2 2 (2) 2 1 2 9 Gransknings-rapporter 10 13 (8) 11 5 13 52 Gransknings-promemorior - - - 2 1 3 Informations-rapporter 7 4 (4) 2 2 4 19 Förstudier 13 22(15) 13 17 21 86 Under har revisorerna behandlat följande granskningsärenden: riksdagsutskott Socialförsäkringens administration (förslag till ) SfU Anpassningen av totalförsvaret (förslag till ) FöU och skolans utveckling (förslag till ) UbU Utvecklingssamarbetet (förslag till ) UU Myndigheternas lönekostnader (förslag till ) FiU , och miljön (förslag till ) TU Det statliga stödet till ekologiska investeringsprogram (förslag till ) MjU Producentansvarets betydelse i avfallshanteringen (förslag till ) MjU Organisationsförändringar inom rättsväsendet (förslag till ) JuU Regeringens redovisning av det militära försvaret (skrivelse till regeringen) FöU Myndigheternas internrevision (skrivelse till regeringen) FiU Svenska miljöinsatser i (granskningspromemoria) UU Granskningsärende Beredande riksdagsutskott Statliga kreditgarantier (rapport) FiU Allmänna arvsfonden (rapport) SoU granskande och främjande roll (rapport) UbU Statens stöd till småföretag (förstudie) NU Arbetslinjen i praktiken (förstudie) AU (förstudie) KU Högskolan - hur används resurserna? (förstudie) UbU Otraditionella åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken (förstudie) AU Vad hände med löntagarfondspengarna? (förstudie) (förstudie) NU Problem med att styra försvaret (förstudie) FöU (förstudie) FiU, SfU ägarrelation till AB (förstudie) FiU Anslag till regeringens och disposition (förstudie) FiU, KU sjösäkerhetsarbete (förstudie) TU Nya vägar till vägar och järnvägar? (förstudie) - mer än kontrollbesiktning (förstudie) TU och svensk arbetsmarknadspolitik (förstudie) AU Spel- och lotteriverksamhet i (förstudie) FiU, KU Svenskundervisning för invandrare och invandrares situation på arbetsmarknaden (förstudie) SfU, AU Regeringens redovisning av resurser inom olika politikområden (förstudie) FiU Förtidspensionering av personer med psykisk diagnos (förstudie) SfU Tillämpningen av skuldsaneringslagen (förstudie) LU Revisorernas effektivitetsrevision avser ofta ämnen som berör flera utskott. Under har arbetet inriktats mot följande teman: Förvaltningspolitik Rättsväsendet Budget och resursfördelning Utbildning Statens ägarroll Revision Arbetsmarknad och näringsliv Miljö Socialförsäkring I det följande redovisas avslutade granskningsärenden samt pågående granskningsärenden. Därefter redovisas en uppföljning av granskningsärenden under . Uppgifterna avser läget . Förslag 1998/99:RR4 revisorer har på eget initiativ granskat utvecklingen av administrationskostnaderna inom socialförsäkringsadministrationen (RFV och försäkringskassorna) och hur dessa anpassats till ärendevolymerna. Styckkostnaderna per beslut för merparten av de olika ersättningsärendena har stigit påtagligt och produktiviteten har fallit. Det finns stora regionala skillnader i kostnader, kvalitet och prestationer. Revisorerna bedömde att utvecklingen av kostnader, kvalitet och produktivitet uppvisade en oroande bild och att analyserna av socialförsäkringsadministrationen behövde utvecklas. I regleringsbrevet tog dock regeringen upp flera av de aspekter som uppmärksammats i granskningen och en utveckling har påbörjats för att förbättra styrningen av RFV och försäkringskassorna i enlighet med revisorernas förslag i granskningen. Revisorerna föreslog dock att regeringen borde ge RFV i uppdrag att sätta i gång ett utvecklingsarbete hos försäkringskassorna för att höja kvaliteten i handläggningen. Revisorerna konstaterade att regeringen efter revisorernas granskning ytterligare preciserat målen för RFV och förtydligat verkets roll som tillsynsmyndighet. Revisorerna konstaterade vidare att regeringen tagit initiativ till att utveckla analysen av regionala skillnader mellan försäkringskassorna. Revisorerna utgick från att skulle följa processen med hur den regionala analysen utvecklas och avrapportera resultatet till . behandlade revisorers förslag (1998/99:SfU7). Utskottet tillstyrkte revisorernas förslag. beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1998/99:230). Revisorernas granskning behandlades i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1). Det framgår att regeringen ser mycket allvarligt på de redovisade bristerna och att den därför avser att förtydliga målen för försäkringskassornas handläggning av bidrags- och försäkringsärenden. RFV ges, i egenskap av tillsyns- och normeringsmyndighet, i uppdrag att närmare följa upp kassornas utvecklingsarbete avseende kompetens, administrativa rutiner, bemötande, service m.m. RFV bör särskilt uppmärksamma de goda resultaten och se till att dessa får en spridning över landet. Regeringen kommer att noga följa RFV:s och försäkringskassornas arbete med att komma till rätta med den redovisade situationen. Förslag 1998/99:RR7 beslutade med försvarsbeslut att anpassningsprincipen ska vara av central betydelse för totalförsvaret (prop. 1995/96:12, bet. 1995/96:FöU1, rskr. 1995/96:45, 46). Med anpassningsförmåga avses total försvarets förmåga att möta angrepp i olika tidsperspektiv. I takt med utvecklingen i omvärlden ska försvaret kunna utökas eller förändras för att motsvara de krav som ställs på försvaret. beslutade revisorerna att granska totalförsvarets anpassningsförmåga. Beslutet om granskningen hade sitt ursprung i ett granskningsförslag från försvarsutskottet. Granskningen inriktades mot hur försvarsmyndigheterna bedömde anpassningsförmågan och hur dessa bedömningar sedan redovisades för regeringen och . Granskningen visade bl.a. att varken regeringen eller försvarsmyndigheterna närmare hade redogjort för försvarets mera långsiktiga anpassningsförmåga. I det beslutsunderlag som Försvarsmakten hade skickat till regeringen saknades en tydlig redovisning av på vilket sätt grundorganisationen kunde förändras och producera det som krävdes för att möta framtida hot och risker. Revisorerna konstaterade också att totalförsvarsmyndigheterna nästan uteslutande hade planerat och bedömt sin förmåga mot militära hot. Revisorerna lämnade en rad förslag till . Bland annat föreslog revisorerna att regeringen i budgetpropositionen skulle redogöra för hur försvarets utgifter och omfattning hade förändrats . Revisorerna föreslog också att budgetpropositionen skulle kompletteras med en särskild skrivelse om totalförsvarets anpassning. Revisorerna överlämnade ett förslag till . kommer att behandla förslaget . Förslag 1998/99:RR8 Granskningen av och skolans utveckling hade initierats av revisorerna själva och inriktades på utveckling och regeringens styrning av arbete med att utveckla skolan. Revisorerna konstaterade flera problem när det gäller såväl resultat som det skolsystem som infördes . Nationella mål har inte påverkat utbildningen på det sätt som förutsattes vid beslut om mål- och resultatstyrda skolor. Ett problem är att läroplanens s.k. uppnåendemål inte är tillräckligt tydligt formulerade i olika styrdokument. Ett annat problem är att centrala delar i gällande bestämmelser inte når ut till skolhuvudmän och skolor. Vidare har inte tydliggjort innebörden av de s.k. strävansmålen och inte heller systematiskt följt upp dessa mål. Revisorerna föreslog att verket i sin uppföljning och utvärdering bättre lyfter fram målavvikelser och negativa trender. Revisorerna förelog också att verket intar en mer offensiv hållning gentemot skolhuvudmän och skolor. Verket bör också utveckla sin egeninitierade tillsyn. När det gäller skolornas resursanvändning konstaterade revisorerna att också efter hänsyn besparingar är det OECD-land som satsar störst andel av sin bruttonationalprodukt på . Men enligt flera studier fördelas inte skolornas resurser efter elevernas behov. Revisorerna föreslog att regeringen tar initiativ till en oberoende utbildningsekonomisk analys av skolornas prioritering och resursanvändning. arbete med att ompröva resursanvändningen behöver stödjas. kunskap om nationella mål, målavvikelser, negativa trender och undervisningens kostnader samt möjligheter att förbättra verksamheten behöver också bättre nå ut i skolorna. Revisorerna föreslog därför att får regeringens uppdrag att utforma ett program för skolförbättring med detta innehåll. Slutligen konstaterade revisorerna att regeringen bör klargöra såväl kontrollerande uppgift som främjande uppgift. I kontakter med skolhuvudmän och skolor bör verkets huvuduppgift vara att hävda nationella krav på utbildningen. Verket bör däremot inte ha något ansvar för lokalt utvecklingsarbete. Två motioner har väckts med anledning av revisorernas förslag, som kommer att behandlas av . Utvecklingssamarbetet - styrning, genomförande, samordning och uppföljning av biståndet Förslag 1998/99:RR9 revisorer genomförde på eget initiativ en granskning av utvecklingssamarbetet. Granskningen omfattade i huvudsak det bilaterala biståndet och avsåg särskilt anslagsformerna och medelstilldelningen, Sidas förvaltningsbistånd, utvecklingssamarbete genom enskilda organisationer samt samarbetet med EU. Revisorernas förslag har behandlats av (bet. 1999/2000:UU2, rskr. 1999/2000:81). I ärendet väcktes tre motioner. Revisorerna uppmärksammade att regeringens efterfrågan på resultatinformation från Sida var omfattande och föreslog att regeringen utarbetar en strategi för inhämtning av resultat inom biståndsområdet. angav att förslaget var beaktansvärt. Vidare visade revisorerna på de problem som är förknippade med den nuvarande anslagsstrukturen och föreslog därför en total översyn. Revisorerna ifrågasatte även att Sida givits möjligheten att via biståndsanslaget finansiera vissa administrativa förordnanden i fält. Revisorerna föreslog att regeringen skulle utarbeta riktlinjer för när kostnader inom biståndet borde belasta sak- respektive förvaltningsanslag. ansåg att revisorernas förslag om en översyn av anslagsstrukturen var väl motiverat och ett tillstyrkande därför borde övervägas. I sammanhanget hänvisades dock till det s.k. med uppdrag att se över den finansiella styrningen och anslagen. En hänvisning gjordes även till den aviserade översynen av de biståndspolitiska målen. Däremot angav att en prövning av det nuvarande systemet för bemyndiganden inom biståndet borde göras. Revisorerna fann brister i Sidas upphandling av konsulter och föreslog därför att regeringen skulle ge en oberoende utvärderare i uppdrag att genomföra en översyn av Sidas konsultupphandling. Enligt torde denna fråga lösas genom vissa klargöranden i Sidas riktlinjer och en striktare tillämpning av dessa. Vidare angav revisorerna att regeringen borde se över formerna för att stärka en utvärderingsfunktion som är mer oberoende från biståndsorganisationen. biföll förslaget om en mer oberoende