frsrdg · GN04RR7 · 2000-01-01 00:00:00 — Sammantaget överensstämmer revisorernas tidigare beräkningar relativt väl med de beräkningar som revisorerna redovisat ovan. Häktade från Östersundsområdet får inte lika ofta besök av sina anhöriga som övriga häktade. De har även sämre möjligheter att träffa sin advokat. Det långa avståndet till närmaste häkte har medfört att villkoren för polisens utredningsverksamhet har försämrats. Nedläggningen av häktet i har således inneburit mindre polisarbete, färre besök samt risk för sämre utredningar. Revisorerna menar att effekterna för utredningskvaliteten förtjänar fortsatt uppmärksamhet. Revisorerna har därför för avsikt att i en kommande granskning bl.a. belysa förundersökningarnas kvalitet i tre län (förstudie /98:13). Sammanfattning av remissyttranden avseende nedläggningen av häktet i Remissinstans Särskilda kommentarer Riksåklagaren innehåller en rad påståenden angående polis- och åklagarverksamheten i som är av intresse från tillsynssynpunkt. i Om revisorerna arbetat på ett mer konventionellt sätt och informerat myndighetsledningen om arbetet hade rapporten kunnat ges mer substans. Det är svårt att bedöma det som framförs i rapporten vad beträffar utredningsarbetet och åklagararbetet. Åklagarkammaren i Rapporten ger en riktig bild av nedläggningens effekter. instämmer i allt väsentligt i revisorernas slutsatser. Överläggningar pågår med om ett bättre samarbete när det gäller utnyttjandet av häkten. i tillbaka pågår ett utredningsarbete för att utarbeta ett förslag till ett rättsvårdscentrum där häkte skulle ingå som en del. En brist i utredningen är avsaknaden av analys av ett besparingsförslag beträffande det dåvarande häktet i . De jämförelser som i rapporten gjorts med mindre orter i norra och deras avstånd till närmaste häkte lämnas utan kommentar. Revisorerna har på ett tillfredsställande sätt noterat att handläggningen av häktesnedläggningen skett på ett snedvridet sätt. Rationella och praktiska lösningar kan kompensera långa avstånd utan att kravet på rättsskipning, lagföring eller rättssäkerhet åsidosätts. Turerna kring nedläggningen visar att samråd med rättsväsendets olika företrädare i borde ha ägt rum före nedläggningen. Regeringen har i den senaste ändringen i instruktionen för (SFS 1998:18) föreskrivit att sådant samråd skall ske. Denna form av uppföljning utgör onekligen intressant läsning. i ansluter sig i allt väsentligt till vad anfört i sitt yttrande. har gått sedan häktesnedläggningen och förhållandena har stabiliserats. Man har en väl fungerande verksamhet i som också gäller personer från . kommun Nedläggningen av häktet i bör omprövas. bör tillsammans med andra myndigheter i länet pröva möjligheten att finna en alternativ lösning som möjliggör häktesverksamhet i . har, trots att kommunen uppvaktat regeringen, givits möjlighet att genomföra besparingar som fått negativa konsekvenser för länet. Jämförelsen med mindre orter i utan häkte saknar relevans då har ett helt annat befolkningsunderlag. Norra avdelningen av Häktesnedläggningen är ett exempel på en inte acceptabel utarmning av offentlig verksamhet som äventyrar grundläggande värden i rättsmaskineriet. Samhället måste acceptera att geografiska avstånd föranleder vissa merkostnader. Häktet i bör återuppstå. Utfallet av den samhällsekonomiska kalkylen Revisorerna: En jämförelse med revisorernas tidigare beräkningar visar att kostnaderna för resor överskattades, medan samhällets kostnader för uppsagd personal och pensioner däremot underskattades. Efterkalkylen visar på i vissa fall väsentliga skillnader jämfört med tidigare beräkningar. Sammantaget överensstämmer revisorernas tidigare beräkningar relativt väl med de beräkningar revisorerna redovisar i den nya rapporten. Det finns ett samband mellan omfattningen av det operativa polisarbetet och besparingens storlek. Nedläggningen har delvis fått oförutsedda konse-kvenser, framför allt beroende på att nedskärningar i polisverksamheten leder till bättre ekonomi för kriminalvården. Färre häktade har inneburit en större besparing för kriminalvården till följd av häktesnedläggningen. Remissinstans Särskilda kommentarer Revisorernas slutsats att nedskärningarna i polisväsendet leder till bättre ekonomi för kriminalvården lämnar utrymme för viss självkritik hos polisen. Man borde inom polisen ha kunnat påvisa de totala ekonomiska konsekvenserna för polisen på ett tydligare sätt och på så sätt givit statsmakterna ett tillfredsställande beslutsunderlag. i Det är naturligt att kan redovisa en vinst. Det kan dock inte vara departementets mening att kostnader skall övervältras på andra statliga myndigheter. Genom att rapporten redovisar ett positivt ekonomiskt utfall för staten som helhet undanröjs den tveksamhet i detta avseende som revisorerna givit uttryck för i sin tidigare rapport. i Revisorerna belyser i sin rapport en oacceptabel situation då man konstaterar att nedskärningar inom polisen leder till bättre ekonomi för kriminalvården. Revisorerna: har gjort en vinst genom att lägga ned häktet i . Det beror främst på att det fanns överkapacitet vid häktena i både och . Remissinstans Särskilda kommentarer Att det var ekonomiskt motiverat för kriminalvården att lägga ned häktet i var ansvar. Däremot anser sig styrelsen inte ha i uppdrag att väga in statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser i ett beslutsunderlag avseende en besparingsåtgärd inom den egna myndigheten. Justitieministern angav i sitt interpellationssvar , avseende nedläggningen av häktet i , att det är regeringens uppgift att väga samman alla aspekter och göra en helhetsbedömning av vad som bäst gagnar samhället i stort. Effekterna för polis, åklagare och advokat Revisorerna: har medfört ökade kostnader för främst polisen. Ökade kostnader för hyror, arrestbevakning och resor har givit mindre utrymme för operativt polisarbete. Remissinstans Särskilda kommentarer Riksåklagaren åklagarsynpunkt är det en fördel om häkten finns på de orter där åklagarverksamhet bedrivs. Kompetensen inom polisen att utföra komplicerade ekonomiska kalkyler har varit begränsad. har man uppmärksammat att det finns anledning att höja denna kompetens. Revisorernas rapport är av stort intresse som metodologisk förebild,och därför kommer rapporten att spridas till samtliga myndigheter i polisväsendet. kommun Ur ett medborgerligt perspektiv är det orimligt att operativt polisarbete och utredande insatser prioriteras bort på grund av att en annan statlig myndighet gör en besparing. Det är stötande för den allmänna rättskänslan att antalet häktade blivit färre även om det beror på att man från polisen tvingats till felaktiga prioriteringar. Norra avdelningen av Poliser, advokater och åklagare tvingas till betydligt mer improduktivt arbete i varje enskilt fall, vilket utgör slöseri med tillgängliga resurser både i det enskilda ärendet och totalt sett eftersom färre ärenden kan hanteras. Det långa avståndet till närmaste häkte har medfört att villkoren för polisens utredningsverksamhet har försämrats. Remissinstans Särskilda kommentarer Åklagarkammaren i Det ökade antalet transporter är negativt för utredningssäkerheten. i Transporter av häktade till och i vissa fall till , och är inte försvarbart från mänsklig och social synpunkt eller från miljösynpunkt. i Resurser som går till transport av häktade borde användas för bättre utredningar. kommun Ur ett långsiktigt miljöperspektiv är det orimligt med transporter till , , och . Revisorerna: från Östersundsområdet får inte lika ofta besök av sina anhöriga som övriga häktade. De har även sämre möjligheter att träffa sin advokat. Det långa avståndet till närmaste häkte har medfört att villkoren för polisens utredningsverksamhet har försämrats. Remissinstans Särskilda kommentarer De minskade möjligheter häktade från Östersundsområdet har att träffa anhöriga kompenseras av de vidgade möjligheter till gemensamhet som Härnösandshäktet kan erbjuda. kommun Nedläggningen har inneburit en större isolering från närsamhället för de häktade. Norra avdelningen av För såväl samhället som den häktade är det viktigt att utredningen i samband med häktning kan ske genom direktkontakt med den häktade. Utredningarnas kvalitet och rättssäkerheten Nedläggningen av häktet i har inneburit mindre polisarbete, färre besök samt risk för sämre utredningar. Revisorerna menar att effekterna för utredningskvaliteten förtjänar fortsatt uppmärksamhet. Remissinstans Särskilda kommentarer i Utredningskvaliteten förtjänar fortsatt uppmärksamhet. Det kan finnas problem i utredningsarbetet och i åklagararbetet som kräver en närmare analys. Åklagarkammaren i Frågan om förundersökningarnas kvalitet bör förtydligas. I formell mening uppfyller utredningarna de krav som kan ställas. Det minskade antalet förhör med den häktade medför dock risk för att man inte kommer lika långt i utredningen. Vid återkommande förhör är det inte ovanligt att man lyckas utreda brott där man från början inte hade några riktade misstankar. Detta förekommer inte alls i samma utsträckning när huvuddelen av förhören med den misstänkte sker före häktningsförhandlingen. Att häktade från Östersundsområdet skulle försättas på fri fot i större utsträckning än övriga intagna vid häktet i och att det skulle tyda på att utredningarna blivit sämre sedan häktesnedläggningen ifrågasätts. Andelen häktade från Östersundsområdet vid häktet i uppgår endast till . i Nedläggningen av häktet kan vara ekonomiskt försvarbar för . Den medför dock en så väsentlig försämring av rättssäkerheten att beslutet måste omprövas. kommun Från rättssäkerhetssynpunkt är det lika allvarligt när bristen i utredningskvaliteten leder till ett frikännande som när omständigheter som talar till den tilltalades favör inte kommer fram. Det minskade antalet resor leder till brister i utredningarna och sämre rättssäkerhet för samhället och den enskilde. Norra avdelningen av Vid en samlad bedömning medför nedläggningen av häktet en oacceptabel försämring av rättsverksamheten i . Särskilt allvarliga är de påtalade försämringarna av utredningskvaliteten och försvararnas minskade möjligheter att träffa sina klienter. Revisorernas överväganden och förslag 2 2.1 Kvalitet och tillsyn 2 2.1.1 Förundersökningarnas kvalitet 2 2.2 Kvalitetshöjande åtgärder för polisens verksamhet 6 2.2.1 Förstärkt utbildning 6 2.2.2 Närpolisens arbetsformer 6 2.2.3 Problemorienterat arbetssätt 7 2.3 Kvalitetshöjande åtgärder för åklagarnas verksamhet 9 2.3.1 Samverkan mellan åklagarkamrar och tingsrätter 9 2.3.2 Åklagarnas arbetsformer 10 2.4 Rättsväsendets ekonomi 12 2.5 Bedömningar av effekter av organisationsförändringar 13 Granskningens bakgrund och inriktning 23 Syfte och metoder 23 Del 1 Rättsväsendet i reformer och siffror 25 Är rättsväsendet en enhet? Omorganisationer inom rättsväsendet 25 Något om rättsväsendets produktivitet 28 Poliserna och de civilanställda 29 Åklagarna och administratörerna 46 Del 2 Rättsväsendet i tre län 64 Del 3 Förundersökningarnas kvalitet 87 Går det att mäta rättsväsendets prestationer? Från anmälan till dom 89 Vad anser de som berörs av förundersökningarna? Del 4 Revisorernas överväganden och förslag 105 Organisationens betydelse för prestationerna 110 Litteratur och annat skriftligt material 115 Sammanfattning av remissyttranden avseende organisationsförändringar inom rättsväsendet 122 1 Häktet i 141 Uppgifter om häktet i 141 2 revisorers rapport 142 De gamla häkteslokalerna 143 Det rättsliga förfarandet 145 De häktades situation 145 5 Sammanställning av ekonomiska effekter 148 Engångskostnader och engångsbesparingar 148 revisorers tidigare rapport - en jämförelse av resultat 151 Ej kvantifierade kostnader 157 6 Revisorernas överväganden och slutsatser 158 Sammanfattning av remissyttranden avseende nedläggningen av häktet i 137 Utfallet av den samhällsekonomiska kalkylen 162 Effekterna för kriminalvården 163 Effekterna för polis, åklagare och advokat 164 De häktades situation 165 Utredningarnas kvalitet och rättssäkerheten 165 Revisorerna har beslutat att inte genomföra något informationsbesök avseende delgivning. Avsnittet bygger på budgetpropositioner och utskottsbetänkanden . I Statskontorets rapport (1998:23) anges att de reala kostnaderna för polisväsendet sjunkit. Enligt uppgift avser dessa kostnader polisväsendets anslag i fasta priser. Avsnittet bygger på budgetpropositioner och utskottsbetänkanden . I remissomgången har framkommit att hanterades ett 30-tal brottmål på myndighetsnivå vid åklagarmyndigheten i . (rapport 1995:13) Översyn över samhällsekonomiska kalkylvärden för den nationella trafikplanen 1994-1998. Polismyndigheter, 21 st 341 anmälda ärenden. Uppgift saknas i ett fall. 145 ärenden () lades ned efter handläggningen av polis. 138 ärenden () överlämnades till åklagaren. 57 ärenden () handläggs fortfarande av polis. 24 ärenden () handläggs fortfarande av åklagare. Uppgift saknas i två fall. 50 ärenden () lades ned efter handläggning en av åklagare. 62 ärenden () ledde till dom, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. 279 anmälda ärenden. 130 ärenden lades ned efter i genomsnitt 111 dagars handläggning av polisen. I genomsnitt tog det från anmälan tills ärendet slutredovisades av polisen. Till åklagaren överlämnades 96 ärenden. 53 ärenden handlades fortfarande av polisen. 17 ärenden handlades fortfarande av åklagaren. 35 ärenden lades ned av åklagaren efter det anmälts. Uppgift saknas i två fall. 42 ärenden ledde till dom, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse efter det att anmälan gjorts och efter det att åtal väckts. Det tog från det att ärendet slutredovisades till beslut om att väcka åtal. 47 anmälda ärenden. 2 ärenden handlades fortfarande av polisen. I genomsnitt tog det från anmälan tills ärendet slutredovisades av polisen. Till åklagaren överlämnades 36 ärenden. 9 ärenden lades ned efter i genomsnitt 78 dagars handläggning av polisen. 6 ärenden handlades fortfarande av åklagaren. 13 ärenden lades ned av åklagaren efter det anmälts. 17 ärenden ledde till dom efter det att anmälan gjorts och efter det att åtal väckts. Det tog från det att ärendet slutredovisades till beslut om att väcka åtal. 15 anmälda ärenden. Uppgift saknas i ett fall. 2 ärenden handlades fortfarande av polisen. 6 ärenden lades ned efter i genomsnitt 101 dagars handläggning av polisen. I genomsnitt tog det från anmälan tills ärendet slutredovisades av polisen. Till åklagaren överlämnades 6 ärenden. Ett ärende handlades fortfarande av åklagaren. 2 ärenden lades ned av åklagaren efter det anmälts. 3 ärenden ledde till dom efter anmälan gjorts och efter det att åtal väckts. Det tog från det att ärendet slutredovisades till beslut om att väcka åtal.