frsrdg · GN04RR1 · 2000-01-01 00:00:00 — Revisorerna ansåg att regeringen bör utöka och fördjupa sin information till . Regeringen bör återkomma till med en samlad beskrivning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av granskningen. Rapporten har remissbehandlats . Ett förslag till väntas . Rapport 1999/2000:2 avslutade revisorerna en egeninitierad granskning av Allmänna arvsfonden. Till Allmänna arvsfonden inkommer den kvarlåtenskap som flyter in till det allmänna på grund av att arvsberättigade släktingar saknas. Syftet är att fondens medel ska användas till ideell verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Ärenden om stöd handläggs av ett kansli, medan beslut om stöd fattas av Arvsfondsdelegationen eller av regeringen. Regeringen drar också upp de övergripande riktlinjerna för verksamheten. Kammarkollegiet förvaltar fonden och betalar ut beviljade Fondens bokförda värde uppgår till ca och delas ut ca till olika projekt. Vid revisorernas granskning av arvsfonden och Arvsfondsdelegationen framkom att det finns oklarheter kring fondens och delegationens rättsliga reglering och revisionen av verksamheten. Revisorerna ansåg att det finns starka skäl som talar för att arvsfonden och Arvsfondsdelegationen bör slås samman till en myndighet. revisorer ansåg dessutom att regeringen bör överväga att organisatoriskt placera myndigheten utanför . Revisorerna efterlyste också en mer oberoende rapportering av genomförda aktiviteter och föreslår bl.a. att det ställs krav på en godkänd eller auktoriserad revisor när större stöd beslutas. Även den centrala uppföljningen och utvärderingen från Arvsfondsdelegationen bör förbättras, enligt revisorerna. Verksamheten bör bli föremål för extern utvärdering. Rapporten har sänts på remiss och förslag till kommer . granskande och främjande roll Rapport 1999/2000:3 Enligt beslut skulle det nya verket svara för nationella intressen inom en decentraliserad högskolesektor. Regeringen gav det nya verket ett mycket brett uppdrag med en mångfald av uppgifter i instruktionen. Därefter har regeringen inte givit mycket vägledning för hur verket ska prioritera mellan olika uppgifter i vare sig budgetpropositioner eller regleringsbrev eller i en löpande resultatdialog. har en relativt omfattande mängd regeringsuppdrag försvårat verkets möjligheter att ta egna initiativ för att planera och genomföra sin verksamhet. Bland verkets intressenter uppfattas verkets roll som diffus och uppfattningarna om krav och förväntningar på verket går isär. Revisorerna konstaterade i rapporten att högskolesektorn är under både omvandling och kraftig expansion. Det är därför angeläget med ett tydligt som med auktoritet kan hävda nationella intressen. Regeringen bör få i uppdrag att klargöra på vilket sätt verkets uppdrag är avgränsat gentemot såväl bedömningar på den politiska nivån som högskolans övriga intressenter. Regeringen bör också få i uppdrag att klargöra innebörden av verkets främsta uppdrag, att företräda nationella intressen inom högskolesektorn samt de huvudsakliga uppgifter som följer av detta uppdrag. Enligt revisorerna bör uttalade främjandeuppgifter inte ingå i verkets uppdrag. Väsentliga uppgifter är i stället tillsyn och kvalitetskontroll samt uppföljning och utvärdering. Slutligen menade revisorerna att placeringen av vissa av verkets uppgifter bör omprövas. Främst gäller detta universitetsdatornätet SUNET, regeringens stöd- och utvecklingsinsatser samt rådet för högskoleutbildning. Revisorernas rapport har sänts på remiss. Mot bakgrund av trendmässigt fallande arbetskrafts- och sysselsättningstal för de äldre befolkningsgrupperna beslutade revisorer , på eget initiativ, att genomföra en granskning av arbetslinjens tillämpning i praktiken. Granskningen inriktas på hur den äldre arbetskraftens sysselsättning påverkas av regelverk och åtgärdsprogram inom arbetsmarknadspolitikens, arbetsmarknadslagstiftningens, socialförsäkringssystemens och studiestödssystemens områden. Som ett första led i granskningsarbetet har, på revisorers uppdrag, forskare vid genomfört en studie, Arbetslinjen för äldre i praktiken. I sin rapport, som överlämnades , analyserar forskarna statistiska data över de senaste årens utveckling samt presenterar möjliga förklaringar till utvecklingen. Bland annat tillämpningspraxis inom försäkringssystemen, förtida pensionsavgångar och statens roll som arbetsgivare identifieras som tänkbara problemområden. Forskarrapporten kommer att ligga till grund för revisorernas fortsatta beredning av ärendet. En rapport väntas bli färdig . Högskolan - hur används resurserna? Förslaget att granska högskolesektorn har väckts av revisorerna. fattade revisorerna beslut om att granska högskolan med tyngdpunkt på den grundläggande högskoleutbildningen. I fyra delrapporter ska fyra olika aspekter behandlas. En aspekt rör granskande och främjande roll. En annan aspekt rör den grundläggande högskoleutbildningen i samhällsekonomisk beslysning. En tredje aspekt rör lärosätenas prioritering och resursanvändning. En fjärde aspekt rör förutsättningar för forskning och utbildning vid olika typer av lärosäten. Sedan ovannämnda rapporter har remissbehandlats har revisorerna för avsikt att överlämna en samlad bedömning till . EU-projekt och otraditionella insatser i svensk arbetsmarknadspolitik Detta granskningsärende bygger på följande två förstudier: Förstudie /99:10 Otraditionella åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken Med otraditionella åtgärder avses insatser som motiveras av arbetsmarknadsskäl men inte ryms inom de ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärdsprogrammen. Såväl regeringen som och oberoende forskare har vid olika tillfällen påpekat att återrapporteringen kring användningen av de otraditionella medlen varit bristfällig. karaktären på denna typ av åtgärder och bristen på återrapporteringar, uppföljningar och utvärderingar beslutade revisorer , på eget initiativ, att genomföra en granskning inom detta område. Förstudie /2000:7 och svensk arbetsmarknadspolitik Efter förslag från arbetsmarknadsutskott genomförde revisorerna en förstudie om och svensk arbetsmarknadspolitik. Medlemskapet i EU har inneburit ett tillskott av resurser till svensk arbetsmarknadspolitik. Det har också medfört att en ny organisation och ett nytt regelverk tillämpas inom arbetsmarknadspolitiken. beslutade revisorerna att en granskning av hur använts inom svensk arbetsmarknadspolitik ska ingå som en del av den pågående granskningen av otraditionella åtgärder inom den svenska arbetsmarknadspolitiken. Tyngdpunkten i granskningen kommer att ligga på hur möjligheterna att arbeta otraditionellt, utanför ordinarie regelverk och åtgärdsprogram, bidrar till att förnya och effektivisera arbetsmarknadspolitiken. I granskningen undersöks hur projekt inom ramen för de två olika modellerna planeras, genomförs och följs upp. Särskild uppmärksamhet ägnas åt redovisning och kontroll av hur åtgärdsmedlen utnyttjas, hur ansvaret för att de nationella målen nås uppfylls samt tolkningen av vad som ryms inom de olika åtgärdsprogrammen. En rapport väntas bli klar . Vad hände med löntagarfondspengarna? fattade revisorerna beslut om att genomföra en granskning av statligt bildade stiftelser och särskilt de stiftelser som bildades genom utskiftningen av löntagarfondsmedel. Granskningsförslaget var bl.a. föranlett av att massmediaerna uppmärksammat ekonomiska oegentligheter i en av stiftelserna. Detta reste frågor om möjligheter till statlig insyn och kontroll av statligt bildade stiftelser. Granskningen omfattar dels generella frågor rörande tillsyn och kontroll av statligt bildade stiftelser, dels mer specifika frågor rörande de s.k. löntagarfondsstiftelserna. I granskningen ingår bl.a. att studera hur stiftelserna fördelar sina medel. Detta inkluderar frågan om inriktningen och omfattningen av stiftelsernas verksamhet. Stiftelsernas berednings- och beslutsförfarande granskas också. Ett viktigt led i granskningen är att inhämta synpunkter från mottagare av stöd. Vidare ingår att studera om stiftelsernas verksamhet utvärderats. En rapport kommer att presenteras . revisorer beslutade att granska . Förslaget till granskning kommer från revisorerna själva. I granskningen ska genomföras en analys av hur fullgör sitt uppdrag i enlighet med de mål för verksamheten som statsmakterna beslutat. Bl.a. ska de resurser och villkor som står till förfogande undersökas. Vidare ska undersökas om det finns särskilda problem och hinder som påverkar nämndens möjligheter att bedriva en effektiv verksamhet, liksom hur nämnden utför sin tillsynsuppgift. En rapport beräknas vara klar . Problem med att styra försvaret revisorer beslutade att genomföra två granskningar inom försvarsområdet. Den första granskningen är inriktad mot frågan hur avgiftsfinansiering fungerar hos Försvarsmaktens stödmyndigheter. Den andra granskningen handlar om regeringens och Försvarsmaktens hantering av beställningsbemyndiganden. 1) Hur avgiftsfinansiering tillämpas på Försvarsmaktens stödmyndigheter övergick huvuddelen av stödmyndigheterna från anslagsfinansiering till att vara helt eller delvis avgiftsfinansierade. Granskningen av avgiftsfinansiering har sitt ursprung i att försvarsutskottet uttryckt oro över att statsmakterna med avgiftsfinansieringen förlorat inflytande över stödmyndigheterna. Granskningen har delats upp i två delar. En första rapport, som blir klar , handlar om hur avgiftsfinansieringen tillämpas vid . Den andra rapporten kommer att avse . Denna rapport beräknas bli klar . 2) Beställningsbemyndiganden inom försvaret Revisorerna har på eget initiativ beslutat att granska regeringens och Försvarsmaktens hantering av beställningsbemyndiganden. Av förstudien framgår att bemyndiganderamen för försvarsmateriel från /91 till vuxit från till . har beslutat om att försvarsanslagen ska minska. Revisorernas granskning av beställningsbemyndiganden handlar om hur regeringens och Försvarsmaktens redovisning av bemyndiganden är utformad. Vilka beräkningar, prognoser m.m. ligger bakom den bemyndiganderam som tar ställning till? En rapport väntas bli klar . Anslag till regeringens och disposition revisorer har på eget initiativ beslutat granska anslagen till regeringens och disposition. Dessa anslag uppgick till sammanlagt . Vid en undersökning som KU gjort av anslagen (bet. 1996/97:KU25, bilaga A1.1) framkom att det inte gått att få någon fullständig bild över hur anslagen hade använts. Dessutom visar KU:s betänkande att vissa anslag använts till ändamål som inte stämmer överens med anslagets eller anslagspostens beteckning. RRV har i sin årliga rapport till regeringen påpekat att regeringen med dessa anslag övertar traditionella myndighetsuppgifter vilket försvårar revisionen. revisorer har beslutat att granska om, var och hur ändamålen för anslagen framgår. Granskningen ska också inriktas mot i vilken utsträckning dessa anslag varit föremål för utvärdering och revision samt hur redovisningen till har varit utformad. En rapport förväntas vara färdig . revisorer har på eget initiativ genomfört en förstudie om del i sjösäkerhetsarbetet. Vissa utbildnings- och behörighetsfrågor samt frågor om säkerhetsföreskrifter behandlades också. hantering av den utbildning som bedrivits vid studerades. I förstudien konstaterade revisorerna att regeringen begärde och fick redovisning från rörande handläggningen av frågan och att JO under riktade kritik mot handläggning av ett behörighetsärende. Det bedrevs inte längre någon behörighetsgrundande utbildning vid , som hade övergått i AB. Revisorerna förutsatte att beaktar JO:s beslut och den kritik som framförts mot Comet-utbildningen och fann det inte motiverat att gå vidare i denna speciella fråga. Revisorerna beslutade att granska sjöfartsinspektionens tillsyn av sjösäkerheten. Granskningen skulle inriktas på tidigare uppmärksammade förhållanden rörande tillsynen. Det gäller tillsynens innehåll och uppläggning samt rapportering och analys av tillsyn och olyckor. Vilka åtgärder som vidtagits för att råda bot på tidigare påtalade brister, i vilken utsträckning lämnade rekommendationer följts och vad resultatet blivit samt hur olika möjligheter att förbättra effektiviteten tagits till vara skulle granskas. En rapport ska vara klar . Nya vägar till vägar och järnvägar? Förslaget att revisorer ska granska infrastrukturinvesteringar kom från revisorernas kansli. Förstudien beslutades av revisorerna . har i flera fall uttalat att infrastrukturinvesteringar i huvudsak ska finansieras med anslag över statsbudgeten. I de fall investeringar har finansierats på annat sätt har särskilda omständigheter fått motivera undantag från grundprincipen om anslagsfinansiering. Regeringen anser att det är angeläget att undersöka om möjligheterna till alternativ finansiering av infrastrukturinvesteringar kan utnyttjas i större utsträckning. Revisorernas granskning utgår från ett antal infrastrukturinvesteringar med olika typer av alternativ finansiering. Granskningen delas upp i två delar. I den första delen ska projektens finansiering studeras. En rapport väntas bli klar . I den andra delen ska underlaget till projektens samhällsekonomiska kalkyler granskas. Rapporten väntas bli klar . AB - mer än kontrollbesiktning Förstudien "AB - mer än kontrollbesiktning" genomfördes på initiativ av revisorerna själva. Förstudien inriktades på frågor rörande bl.a. bolagets styrning, ägarförhållanden och verksamhet. Med anledning av förstudien beslutade revisorerna att granska AB . Granskningen kommer att bestå av fyra delar. Granskningen ska för det första omfatta avgränsningen av den konkurrensutsatta verksamheten. beslutade om fortsatt ensamrätt för AB att utföra kontrollbesiktning. framhöll då vikten av en avgränsning av de verksamheter som ligger utanför den kontrollverksamhet som utförs med stöd av lag respektive den verksamhet där bolaget konkurrerar med andra ackrediterade provnings- och kontrollföretag. Granskningen inriktas på hur kostnaderna för konkurrensutsatta produkter som produceras i moderbolaget fördelas mellan moderbolag och dotterbolag. Revisorerna har tidigare granskat statens roll som ägare av majoritetsägda bolag. Revisorerna framhöll då att det finns behov av tydligare mål och styrning från staten som ägare. Den andra delen av granskningen kommer att omfatta frågan hur staten agerar som majoritetsägare av bolaget. Den tredje delen av granskningen avser effektivitet samt hur man arbetat med kvalitetssäkring och tillsyn. Organisationen för och genomförandet av flygande inspektioner på väg är den fjärde delen i granskningen. Den ska innefatta en undersökning av vilka åtgärder som behövs för att uppfylla mål om 120 000 flygande inspektioner . Vilket beslutsunderlag som behövs för att belysa sambanden mellan kontrollbesiktning, flygande inspektioner och trafiksäkerhet kommer att kartläggas, liksom vilken kunskap som redan finns inom området. En rapport beräknas vara klar . Svenskundervisning för invandrare och invandrares situation på arbetsmarknaden Revisorernas beslut att genomföra en förstudie byggde bl.a. på revisorernas erfarenheter från tidigare granskningar där svenskundervisningen för invandrare och arbetsmarknadssituationen framstått som två problemområden. Revisorerna konstaterade i förstudien att många elever avbryter sin svenskutbildning och att arbetslösheten var betydligt högre för utomnordiska medborgare än för svenska. Revisorerna menade att det fanns anledning att följa upp den granskning revisorerna genomförde 1992 (Invandrarpolitikens inriktning och resultat, 1991/92:12) vad gäller dels svenskundervisningen för invandrare, dels invandrarnas situation på arbetsmarknaden. Man menade också att det var viktigt att granska svenskundervisningen för invandrare mot bakgrund av bl.a. socialförsäkringsutskottets uttalande att det är av avgörande betydelse för möjligheten till integration att invandrare får tillgång till god undervisning i svenska ( 1997/98:SfU6). Granskningen kommer att innehålla en kartläggning av bl.a. studieresultat och eventuella skillnader mellan olika elevgrupper utbildningen av lärare, andelen behöriga lärare och undervisningsmetoder utbildningens genomförande i ett antal kommuner tillsyn över undervisningen. Granskningen kommer också att innehålla en belysning av situationen för invandrare på arbetsmarknaden och en analys av hur invandrare prioriteras inom arbetsmarknadspolitiken. Sambandet mellan kunskaper i svenska och möjligheten att få arbete kommer också att belysas. En rapport väntas vara klar . Regeringens redovisning av resurser inom olika politikområden Granskningen inriktas på regeringens redovisning av resurser i budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1). Granskningen kommer att omfatta politikområdena rättsväsendet, bistånd, försvar, skola och primärvård. revisorer har tidigare kritiserat kvaliteten i regeringens redovisning av resurser. Revisorerna har bl.a. pekat på att man i redovisningen inte relaterat nivån på tilldelade resurser till förhållanden i andra länder eller över tiden. Granskningen utgår från de krav som budgetlagen ställer på kvaliteten i regeringens redovisning. Budgetlagen ställer långtgående krav på kvaliteten i regeringens redovisning till . I paragraf 45 sägs att redovisningen ska ge "en rättvisande bild" av verksamheten, det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens medel och övriga tillgångar. I förarbetena till lagen (prop. 1995/96:220) sägs att "rättvisande blir bilden först om den ger mottagaren en riktig uppfattning om verkligheten" och att den ska "förmedlas på ett sådant sätt att mottagaren kan förstå den". En rapport beräknas vara klar . Förtidspensionering av personer med psykisk diagnos Mot bakgrund av vad som framkommit i en förstudie om förtidspensionering av personer med psykisk diagnos beslutade revisorerna om en fortsatt granskning av området. psykiatrireform syftade bl.a. till att ge de psykiskt funktionshindrade rehabilitering och sysselsättning. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har dock inte fungerat. En indikation på detta kan vara att inflödet av förtidspensioner på psykisk grund inte minskat . Granskningen inriktas på att analysera och andra aktörers hantering av rehabiliteringsprocessen från första sjukanmälan till beslut om förtidspension för personer med psykiska diagnoser. En rapport väntas bli klar . fattade revisorerna på eget initiativ beslut om att genomföra en granskning av tillämpningen av skuldsaneringslagen. Tillämpningen av lagen som trädde i kraft har kommit att bli mer komplicerad än vad som förutsågs i propositionen till lagen. Trots att antalet skuldsaneringsärenden blivit färre än vad som beräknades har det inte gått att förkorta de långa handläggningstiderna vare sig vid kronofogdemyndigheterna eller kommunerna. Flera gäldenärer har gått igenom den process som lagen kräver, och myndigheterna och kommunerna har fått erfarenheter från tillämpningen av skuldsaneringsinstitutet. Revisorernas granskning kommer att inriktas mot att studera hur de olika aktörerna tar sitt ansvar och hur man arbetar för att effektivisera processen samt för att få till stånd en enhetlig tillämpning av bestämmelserna. Revisorerna kommer också att studera avslutade skuldsaneringsärenden i syfte att erhålla ett bredare underlag för bedömningen av tillämpningen av regelverket och dess effekter. En rapport beräknas vara färdig . Revisionsresor, särskilda föredragningar m.m. genomförde revisorerna två länsresor, dels till den 21 - , dels till län den 11 - . Särskilda föredragningar och studiebesök Under det gångna verksamhetsåret har revisorernas avdelningar ordnat föredragningar, seminarier och utfrågningar i samband med olika granskningar. Revisorerna har också tagit emot ett tiotal internationella besöksgrupper, både tjänstemän och politiker och informerat om sin verksamhet. Revisorerna genomför besök hos myndigheter m.fl. för att få information i aktuella frågor. Informationen redovisas i särskilda rapporter som behandlas av revisorerna i plenum. har följande informationsrapporter utarbetats: Informationsrapport /99:2 - Laxfiskekvoter Informationsbesöket gjordes på revisorernas eget initiativ. Inför ett informationsmöte om arbete med laxkvoter m.m. hade revisorernas preliminära frågeställningar tillställts verket. Med utgångspunkt från de i förväg ställda frågorna hade verket utarbetat en promemoria som överlämnades vid mötet. Revisorerna konstaterade i samband med informationsmötet att förutsättningarna för den svenska administrationen av laxfisket hade ändrats . Till de ändrade förutsättningarna hör att numera omfattas av EU:s gemensamma fiskeripolitik. Den gemensamma fiskeripolitiken har ändrat förutsättningarna för den nationella politiken och administrationen på samma sätt som den gemensamma jordbrukspolitiken. Internationella undersökningar av beståndssituationen och handlingsplaner samt nationella och internationella åtaganden har också ändrat förutsättningarna för den svenska administrationen. Revisorerna bedömde att många inte känner till bakgrunden till begränsningar i fisket. Det finns därför risk för att åtgärder och beslut i bl.a. laxfrågor blir svåra att förstå eller förefaller rent av felaktiga för dem som på olika sätt är berörda. Revisorerna ansåg därför att den redogörelse som lämnat i sin promemoria var en värdefull utgångspunkt för att diskutera frågor om laxfiske och laxkvoter. Vidare menade revisorerna att det är väsentligt att fångststatistiken beträffande det yrkesmässiga fisket av lax är aktuell och tillgänglig. Revisorerna beslutade att inte inleda någon granskning av laxfiskekvoter eller andra fiskefrågor. Informationsrapport /99:3 - Hanteringen av punktskatter mellan Tullen och genomförde revisorerna ett informationsbesök angående hanteringen av punktskatter mellan Tullen och . Vid besöket deltog representanter både från och . Vid besöket diskuterades bl.a. Tullens möjligheter att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor till . Det konstaterades att den försämrade kontrollen, vilken bl.a. är en följd av medlemskap i , inte endast innebär minskade skatteinkomster utan även att den legala handeln med varorna påverkas negativt. Regeringen har genom flera lagändringar försökt skapa bättre kontrollmöjligheter. Myndigheterna har till följd av de nya befogenheterna uppnått goda resultat och samarbetet mellan Tullen och fungerar bra på punktskatteområdet. Myndigheterna menade dock att vissa åtgärder skulle innebära ytterligare förbättringar. Regleringen kring kontrollen av mervärdesskatten bör ses över och myndigheterna bör få ytterligare tillgång till varandras register samt utökade resurser. Mot bakgrund av det pågående förändringsarbetet på området beslutade revisorer att avvakta med en fördjupad granskning av hanteringen av punktskattekontrollen. Informationsrapport /2000:1 - SJ:s biljettpriser revisorer genomförde ett informationsbesök om SJ:s biljettpriser . Initiativet togs av revisorerna själva. Informationsbesöket föranleddes av att revisorerna funnit ett behov av att klarlägga SJ:s prispolitik för persontrafiken och filosofin bakom prissättningen. I informationsrapporten redovisade revisorerna villkoren för hur SJ bestämmer priserna för olika biljettyper vid olika avgångar. I rapporten redovisas även skälen till att det finns olika typer av biljetter och biljettpriser och hur de har påverkats i takt med de trafikpolitiska besluten och de förändrade villkoren för SJ:s persontrafik. Mot bakgrund av vad som framkom under besöket menade revisorerna att det inte finns anledning att ytterligare granska SJ:s biljettpriser. Revisorerna pekade dock på att prissystemet med dess mångfald av biljettpriser, rabatter och kort kan uppfattas som mycket komplicerat och svårgenomträngligt. Revisorerna anser därför att det är viktigt att SJ i sin information om biljetter och biljettpriser underlättar för resenärerna att köpa rätt biljett. Informationsrapport /2000:2 - Avvittringens genomförande och konsekvenser