frsrdg · GN04RS1 · 2000-01-01 00:00:00 — Vid i antogs en särskild deklaration om principerna för en SAI:s ställning och uppgifter, vilken blivit känd som Lima-deklarationen. Limadeklarationen består av sju kapitel med följande rubriker: Allmänt: Syftet med revision; revision som förhandskontroll (pre-audit)och revision som efterhandskontroll (post-audit); intern revision och extern revision; revision av tillämpning av regelverk och procedurer (legality audit, regularity audit), redovisningsrevision och effektivitetsrevision. Oberoende: SAI:s oberoende; befattningshavares och tjänstemäns oberoende vid ; SAI:s finansiella oberoende. Relationen till parlament, regering och förvaltning: Relationen till parlamentet; relation till regering och förvaltning. Befogenheter för en : Befogenhet att genomföra undersökningar; efterrättelse av revisionens iakttagelser; revisionens rätt att avge expertsynpunker. Revisionsmetoder, kvalifikationer hos revisorer, internationellt utbyte av revisionserfarenheter: Revisionsmetoder och procedurer; personal; internationellt utbyte av revisionserfarenheter. Rapporter: Rapporter till parlament och spridning till allmänheten; rapporteringssätt. Revisionella befogenheter för : Konstitutionell grund för revisionens befogenheter; revision av den offentliga medelsförvaltningen; revision av offentliga myndigheter och institutioner, även på utländsk mark; skatterevision; revision av offentliga kontrakt och offentliga arbeten; revision av elektroniska data; företag med offentligt ägarintresse; revision av institutioner som uppbär offentliga subventioner: revision av internationella och övernationella organisationer. skall vara oberoende i förhållande till revisionsobjektet och vara skyddat mot yttre påverkan. Supreme Audit Institutions can accomplish their tasks objectively and effectively only if they are independent of the audited entity and are protected against outside influence. skall ha ett funktionellt och ett organisatoriskt oberoende. Although state institutions cannot be absolutely independent because they are part of the state as a whole, Supreme Audit Institutions shall have the functional and organisational independence required to accomplish their tasks. skall ha ett konstitutionellt reglerat oberoende och en revisionslag som i övrigt reglerar verksamheten. The of Supreme Audit Institutions and the necessary degree of their independence shall be laid down in the Constitution; details may be set out in legislation. In particular, adequate legal protection by a supreme court against any interference with a "s independence and audit mandate shall be guaranteed. SAI:s oberoende är oupplösligen förknippat med oberoendet hos dess medlemmar. Med medlemmar skall förstås de personer som har att fatta beslut i . The independence of Supreme Audit Institutions is inseparably linked to the independence of its members. Members are defined as those persons who have to make the decisions for the and are answerable for these decisions to third parties, that is, the members of a decision-making collegiate body or the head of a monocratically organised . Oberoendet hos SAI:s medlemmar skall säkerställas av konstitutionen. Särskilda bestämmelser om procedurer för att avskilja medlemmarna i från ämbetet skall finnas i konstitutionen. Dessa bestämmelser får inte försvaga medlemmarnas oberoende. The independence of the members, shall be guaranteed by the Constitution. In particular, the procedures for removal from office also shall be embodied in the Constitution and may not impair the independence of the members. The method of appointment and removal of members depends on the constitutional structure of each country. Revisorerna i får ej låta sig påverkas av revisionsobjekten, eller stå i ett beroendeförhållande till dessa. In their professional careers, audit staff of Supreme Audit Institutions must not be influenced by the audited organisations and must not be dependent on such organisations. skall vara försedd med tillräckliga finansiella resurser för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Supreme Audit Institutions shall be provided with the financial means to enable them to accomplish their tasks. skall kunna ansöka direkt till det ansvariga organet om tillräckliga resurser för verksamheten. If required, Supreme Audit Institutions shall be entitled to apply directly for the necessary financial means to the public body deciding on the national budget. skall använda resurser för sin verksamhet hämtade ur ett särskilt anslag på statsbudgeten. Supreme Audit Institutions shall be entitled to use the funds allotted to them under a separate budget heading as they see fit. Om relationen mellan parlament, regering och administration SAI:s oberoende skall vara säkerställt även när uppträder som ombud för parlamentet och fullgör revision på dess uppdrag (jfr lag med instruktion för revisorer). Förhållandet mellan och parlamentet skall vara reglerat i konstitutionen. The independence of Supreme Audit Institutions provided under the Constitution and law also guarantees a very high degree of initiative and autonomy, even when they act as an agent of Parliament and perform audits on its instructions. The relationship between the shall be laid down in the Constitution according to the conditions and requirements of each country. reviderar regeringen och dess underlydande myndigheter. Detta betyder inte att regeringen är underställd . Men regeringen har ansvar för sitt handlande och revisionens synpunkter fritar inte regeringen från detta ansvar. Supreme Audit Institutions audit the activities of the government, its administrative authorities and other subordinate institutions. This does not mean, however, that the government is subordinate to the . In particular, the government is fully and solely responsible for its acts and omissions and cannot absolve itself by referring to the audit findings - unless such findings were delivered as legally valid and enforceable judgments - and on expert opinions of the . skall rapportera till parlamentet, eller annat ansvarigt offentligt organ, om sina iakttagelser. Årsrapporten skall offentliggöras, spridas och göras tillgänglig för offentlig diskussion. shall be empowered and required by the Constitution to report its findings annually and independently to Parliament or any other responsible public body; this report shall be published. This will ensure extensive distribution and discussion, and enhance opportunities for enforcing the findings of the . skall granska samtliga finansiella operationer oavsett om och hur de redovisas i statsbudgeten. All public financial operations, regardless of whether and how they are reflected in the national budget, shall be subject to audit by Supreme Audit Institutions. Excluding parts of financial manage ment from the national budget shall not result in these parts being exempted from audit by the . Förslag till riksdagsbeslut 1 och den statliga revisionen 3 1 Bakgrund och direktiv 7 2 De konstitutionella förutsättningarna m.m. 9 Den juridiska kontrollen: ombudsmän () 11 Den revisionella kontrollen: revisorer 12 Den konstitutionella kontrollen: 13 Gränsytor mellan den juridiska, konstitutionella och den revisionella kontrollen 15 2.2 Regeringens kontroll av förvaltningen 17 Den juridiska kontrollen: Justitiekanslern () 17 Den revisionella kontrollen: () 17 2.3 Den svenska förvaltningsmodellen och regeringens kontroll 18 2.4 Avslutande kommentarer 20 3 Revisionens roll som leverantör av kunskapsunderlag för politiska beslut 22 4 Statlig revision i och internationellt 23 4.1 () och revisorer 23 RRV och revisorer - en avslutande kommentar 26 4.2 Audit Institutions (INTOSAI) 26 4.3 Den statliga revisionen i andra länder 29 4.4 Den statliga revisionen i , och 31 5 Principiella utgångspunkter för en ny revisionsmyndighet under 36 6 Ledningsmodell för en ny revisionsmyndighet 38 Styrelse och riksrevisor 38 7 Förslagets genomförande 43 Utdrag ur Limadeklarationen 45 Översyn av vissa riksdagsfrågor - . Beslut vid talmanskonferensens sammanträde . fastställde talmanskonferensen direktiven för en utredning om revisorer samt utsåg landshövding till utredningens ordförande. Ledamöter i utredningen var (), (), (), (), (), Per (), () och (). Utredningens huvuduppgift var att överväga vilka totala resurser ställt i relation till angiven ambitionsnivå som borde avdelas för den statliga revisionen och avväga hur dessa resurser skulle fördelas mellan () och revisorer. revisorer och (). : Kontrollmakten svenska författning, i 1988, s. 676 f. Ibid. s. 677. Med förarbetena avses främst (1954-63) och Grundlagberedningen (1966-1972). Sterzel, a.a. s. 680-681 SOU 1963:17, s. 154 f. Sterzel, a.a. s. 682 Ibid. s. 682 Se , (1991) Offentlighetsprincipen, s. 9-10. Rikets ständer valde till JO, den förste innehavaren av ämbetet. Det dröjde innan ett annat land utsåg en JO, nämligen . Ombudsmannainstitutionen har i modern tid varit något av en svensk exportvara, skriver Sterzel (1989, a.a., s. Begreppet ombudsman har spridit sig internationellt; här har inte bara JO varit förebilden, utan också de ombudsmän som utsetts med andra uppgifter än att övervaka rättstillämpningen i domstolsväsende och förvaltning. Dessa ombudsmän har till uppgift att bevaka specifika ämnesområden och har ofta en opinionsbildande roll. Övriga ombudsmän är (KO - grundad ), (PO -grundad ), (JämO - grundad ), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO - grundad ), (BO - grundad ), (HO - grundad ), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO - grundad ). Ur Sterzel, a.a., s. 697. Utdrag ur sammansatta konstitutions- och första lagutskottets betänkande KILU 1967:1, s. 5-7. Redogörelse /99:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. RO 8 kap. 10 § RO 8 kap. 10.1 § 1975/76KU22, s. 48 f. och Holmberg-Stjernquist: Grundlagarna, s. 416. Sterzel, a.a., s. 692 1973:90, s. 415 SOU 1972:15, s. 210 Förordning (1975:1345) med instruktion för Justitiekanslern, 1-2 och 6 §§. Lag (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn, 2-3 §§. SOU 1997:18 Granskning av granskning (Rapport till Förvaltningspolitiska kommissionen), s. 22. Förordning (1998:418) med instruktion för . RRV 1998:03 roll & uppgift i ett historiskt och internationellt perspektiv, s. 16 RRV, a.a., s. 9-10 RF 11 kap. 7 § RF 7 kap. 3 § Dock kan konstateras att i flera europeiska länder återfinns numera fristående myndigheter som uppvisar betydande likheter med våra ämbetsverk. Se Förvaltningspolitik i förändring (kap. 8:2), RRV 1996. I betänkandet SOU 1983:39 Politisk styrning - administrativ självständighet. 1986/87:99 Ledning av den statliga förvaltningen. Enligt RF 11:7 får ingen myndighet, alltså heller inte regeringen, bestämma hur en förvaltningsmyndighet skall i särskilt fall besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot enskild eller mot kommun eller som rör tillämpning av lag (den s.k. begränsningsregeln). Det är enligt grundlagspropositionen (s. 398) framför allt när det är fråga om ärenden av denna typ som det är ett starkt rättssäkerhetsintresse att förvaltningsmyndigheterna är fullt självständiga i förhållande till överordnade organ. I Förvaltningspolitiska kommissionens slutbetänkande (SOU 1997:57) sägs dock (s. 34) att denna tolkning starkt ifrågasatts. Ibid. s. 35 Se ESV rapport 1999:19 Informella kontakter i samband med regleringsbrev och årsredovisningar. Ett tecken på den informella styrningens betydelse är de förslag som framförs i denna rapport från om mer strukturerade former för den informella styrningen: en budgetdialog och en resultatdialog . Ibid. s. 46-52. Se också 1999:20 Myndigheternas syn på resultatstyrningen, s. Se nedan i avsnitt 4.1 om och revisorer närmare om definitionerna på årlig revision och effektivitetsrevision. RRV delades upp i två delar . Till den nybildade myndigheten () flyttades ca 240 medarbetare. årsredovisning för , s. 8 Ibid. s. 27-34 Ibid. s. 35-39 Den statliga revisionens roll i den parlamentariska demokratin Acta Universitatis 1999 redovisas (s. 264) andelen regeringsuppdrag av effektivitetsrevisionens verksamhet: 1994/95: ; 1995/96:32 %; 1997: ; 1998: . Anslagsdirektiv publicerad i Statsliggaren för , utgiftsområde 2, s. 96. Granskningsrapporterna bildar underlaget för revisorernas ställningstagande till om materialet skall bli ett förslag till eller en skrivelse till regeringen. revisorers årsredovisning , s. 6-8. INTOSAI grundades med stöd av som en gemensam organisation för medlemsländernas revisionsorgan. Se bilaga med utdrag ur Lima-deklarationen och de engelska texterna på s. 40. (1999), a.a., s. 88. Här genomför en kritisk granskning av hur RRV har tolkat Lima-deklarationen. 1997/98:1, Utgiftsområde 2, s. 13; revisionsutredning, , s. 63; RRV:s remissvar på betänkandet SOU 1997:80 Re-formerad stabsorganisation, s. 16. State Audit in Union, National Audit Office (1996), s. 234. Även har en kollegial organisation i sin revisionsmyndighet. I består kollegiet av f.d. stortingsledamöter. EUROSAI:s undersökning är refererad i RRV 1998:63 roll och uppgift i ett historiskt och internationellt perspektiv i avsnitt 5. Av förordningen (1998:418) med instruktion för framgår (13 §) att det vid verket skall finnas ett råd som skall bestå av högst tio personer. I bestämmelsen sägs att generaldirektören skall ingå i rådet och vara dess ordförande. I förordningen sägs vidare (14 §) att rådet skall ge generaldirektören de råd som behövs för att verksamheten skall bedrivas effektivt och i överensstämmelse med syftet med verksamheten. Generaldirektören skall informera rådet om verksamheten. I rådet sitter f.n. företrädare för bl.a. riksdagspartier, , och centrala myndigheter. 1997/98:1, Utgiftsområde 2, s. 13; revisionsutredning, , s. 63; RRV:s remissvar på betänkandet SOU 1997:80 Re-formerad stabsorganisation, s. 16. Sterzel anför i sin artikel att kontrollmakten borde bli föremål för en samlad översyn - något som han säger "faktiskt inte har gjorts " (s. 704). Jfr nuvarande bestämmelse (2 §) i lag (1987:518) med instruktion för revisorer. Den engelska texten är hämtad från 1998. Statsrevisorerna (5 st.) Statsrevisorerna (6 st.) föreslår att en sammanhållen revisionsmyndighet med ansvar för den statliga redovisnings- och effektivitetsrevisionen bildas under enligt den principmodell som förordar i detta betänkande. Bestämmelser om den nya revisionsmyndigheten och dess verksamhet bör regleras i Regeringsformen (RF), i riksdagsordningen (RO) och i en lag med instruktion för myndigheten samt i en särskild revisionslag. under skall ha en ledning som tillsätts och avskiljs från ämbetet av i enlighet med bestämmelser i och i RO. Bestämmelser i och RO skall säkerställa myndighetsledningens integritet. Myndigheten skall vara () och företräda som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. skall uppfylla vedertagna kriterier för oberoende, det som brukar kallas för det revisionella oberoendets kärna. Dessa kriterier är revisionsorganets fria beslutanderätt vad gäller val av granskningsobjekt, val av granskningsmetod och revisionens slutsatser. I den modell som förordar tillgodoses behov av samband med och insyn i myndigheten av en parlamentariskt sammansatt styrelse som väljs av . Det parlamentariska inflytandet skall ske i sådana former att den revisionella granskningens oberoende inte kan ifrågasättas. Revisionsverksamheten leds av en riksrevisor som väljs av . Myndigheten skall rapportera både till riksdag och regering. Riksrevisorn rapporterar direkt till regeringen. Styrelsen kan lägga förslag och avge kommentarer till . under skall tillgodose regeringens behov av revisionsrapporter i form av både årlig revision och effektivitetsrevisioner. Regeringens behov därutöver av särskild revisions- och utredningskapacitet av närmast internrevisionell natur får bedömas i särskild ordning. Det får ankomma på regeringen att själv göra denna bedömning. bör hos regeringen begära att i enlighet med vad föreslagit tillsätta en utredning med uppgift att utarbeta förslag till grundlagsändring och övriga lagförslag som krävs för att den föreslagna reformen av den statliga revisionens organisation och ledning skall kunna genomföras . bör vidare hos regeringen begära att låta utreda de organisatoriska frågor som hänger samman med riksdagskommitténs förslag att en ny statlig revisionsmyndighet skall bildas .