frsrdg · GN04NR1 · 2000-01-01 00:00:00 — angående verksamheten 1999/2000 NR1 får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 51:a session samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 4 Gemensamt möte mellan och 11 6 51:a sessionen i 13 6.1 Statsministrarnas redogörelse 13 6.2 Utrikesministrarnas redogörelse 15 6.3 Försvarsministrarnas redogörelse 17 6.5 Utrikes- och säkerhetspolitisk debatt 25 6.7 Frågestund med samarbetsministrarna 29 13 , musikpris samt natur- och miljöpris 53 Rekommendationer, yttrande och interna beslut antagna vid 51:a session 56 Slutkommuniké från den parlamentariska i 7-9 april 1999 63 Resolution från den 8:e parlamentariska konferensen om samarbetet i 66 är inte bara ett geografiskt begrepp. Det är också ett uttryck för värderingar och identitet. Det nordiska samarbetet handlar i grunden om att vi med utgångspunkt i den nordiska värdegemenskapen kan finna gemensamma lösningar på gemensamma problem. Denna insikt bör vara riktgivande för utvecklandet av det nordiska samarbetet. Den viktigaste framtidsuppgiften för är att ytterligare förbättra livskvaliteten för medborgarna. Vår modell för regional samverkan bör dessutom användas för att påverka utvecklingen både inom och globalt. Mer och mer ser vi hur skillnaden mellan det internordiska samarbetet och förhållandet till omvärlden suddas ut. Några nyckelord under det svenska ordförandeskapet i har varit koncentration, prioritering och uppföljning. Även internationaliseringen av det nordiska samarbetet har understrukits, och kontakterna med andra internationella organisationer som t.ex. , och har varit många. Uppmärksamhet har också ägnats framtida verksamhet och fokus har satts på en utvärdering av den genomförda reformprocessen i . Det kan heller inte nog understrykas att förutsättningarna för att samarbetet skall lyckas är att det förankras i våra nationella parlament och att det nordiska samarbetet blir en angelägenhet för fler än rådets medlemmar. Arbetet i behöver en högre grad av koncentration och detta kräver att presidiet tillsammans med utskottens ordförande gemensamt utarbetar en verksamhetsplan för hela rådet. Rådet behöver ett gemensamt mål för sin verksamhet och det är därför positivt att kunna konstatera att rådet nu utarbetat gemensamma riktlinjer för sin framtida verksamhet. Det är viktigt att alla delar av organisationen drar åt samma håll och detta förutsätter ett nära samarbete mellan rådets olika organ. har presidenten och utskottsordförandena hållit gemensamma möten i syfte att förbättra dialogen mellan rådets olika organ. måste ha en klar genomtänkt linje för sin verksamhet och visa realism i förhållande till befintliga resurser för att uppnå trovärdighet. Därför har rådet såväl i sin verksamhetsplan som i budgetarbetet strävat efter en högre grad av koncentration. kan bli mera mål- och resultatinriktat och fokusera på utmaningar som påverkar människors dagliga liv samt på de nordiska ländernas möjlighet att genom samverkan påverka EU. Invånarna i kan se att nordiska värderingar sannolikt påverkar den globala utvecklingen. Rådet måste dock vara berett till klarare ställningstaganden och till starkare utåtriktad profilering, inte minst för att synliggöra sina insatser för att förbättra livskvaliteten för nordborna. Uppföljningen av hur rekommendationer genomförs är en viktig angelägenhet för rådet. som gått har rådets kontrollkommitté arbetat just med att försöka följa upp hur rådets rekommendationer omsätts i praktiken. Arbetet har resulterat i ett antal förslag till åtgärder som är föremål för diskussion inte minst i de nationella delegationerna. Självklart är förankringen i de nationella parlamenten avgörande för och det officiella nordiska samarbetet i övrigt. skall fånga upp och utveckla krav och önskemål på nordiskt samarbete som förs fram på nationellt plan. En dialog mellan det nordiska och det nationella planet är nödvändig när en rekommendation utarbetas. Rådets rekommendationer måste stå i samklang med uppfattningarna hos övriga medlemmar av de nationella parlamenten om de skall följas upp framgångsrikt. bör också ta upp till debatt på nordiskt plan frågor som är eller förväntas bli aktuella i de nordiska ländernas parlament. Det finns en nordisk samsyn på många viktiga politiska sakområden och vi hävdar oss bättre tillsammans än om vi agerar var och en för sig. Debatten under 51:a sessionen visade att det råder stor enighet om värdet och nyttan av det nordiska samarbetet. Diskussionerna om det nordiska samarbetets roll i ett vidare europeiskt perspektiv, om ytterligare insatser i , , , Barents och i har ett stort värde inte bara för utan också för hela . Under sessionen antogs ett uttalande om den nordliga dimensionen i vilket understryks behovet av flera nordiska initiativ i EU som kan bidra till att förverkliga den nordliga dimensionen. 51:a sessionen har satt fokus på medborgarna i och flera av de rapporter och medlemsförslag som behandlats har berört det traditionella nordiska samarbetsområdet. Under sessionsdagarna diskuterades förslag som rör barn och unga, frivilligorganisationer, arbetslivets förändring, globaliseringens effekter och sist men inte minst åtgärder för att få ett gränslöst . Inför måste vi se till att vi har ett som verkar gränslöst. Förhoppningsvis föreligger en samlad handlingsplan för avskaffande av störande gränshinder redan vid nästa session. Den rapport som till denna session framlagts om ett gränslöst behandlar en del av de hinder som försvårar medborgarnas fria rörlighet i och vad som kan göras för att avveckla kvarvarande hinder. Rapporten kommer att följas upp av rådets med ett seminarium på sommaren . Tanken är att parlamentariker från de tre nordliga länen , Finska och Finnmarks fylke skall inbjudas. De frivilliga organisationerna och deras insatser på bl.a. folkbildnings- och kulturområdena är en unik del av det nordiska samhällsmönstret. Arbetet med att se över frivilligorganisationernas situation och möjligheter att bidra till samhällslivet och det nordiska samarbetet fortsätter . Kunskapssamhället präglas av förmågan till nytänkande och förändring, inte minst i arbetslivet. Det sätter fokus på utbildningsfrågorna, näringslivets villkor och möjlighet att konkurrera på en global marknad samt på hela samhällets innovationsförmåga. Arbetslivet ställer nya krav och måste förändras så att det ger utrymme för kompetensutveckling och entreprenörskap. Principen om "livslångt lärande" måste integreras i arbets- och familjeliv utan att klyftor uppstår. temakonferens i tar utgångspunkt i en fördjupad diskussion om dessa frågor. har börjat utarbeta ett debattunderlag om värderingar, utvecklingsmöjligheter och tendenser i det 21:a seklet och vilka krav detta ställer på det nordiska samarbetet. En grupp av vise män och kvinnor har påbörjat arbetet med att utforska viktiga trender som formar samhällsutvecklingen . Gruppen har tagit fasta på följande tolv trender: Demokratiska styrelseformer och marknadsekonomi Förändrad arbetsfördelning mellan den privata och den offentliga sektorn Till rådets 52:a session i avlämnas en rapport som kommer att ligga till grund för diskussioner om det framtida nordiska samarbetet. Då som parlamentariskt organ har särskild plikt att förstärka den representativa demokratin har rådet minst lika stort behov av en fördjupad diskussion om det framtida nordiska samarbetet. Ett sådant arbete har också påbörjats i partigrupper, nationella parlament och i rådets egna organ. Kärnan i det nordiska samarbetet måste vara att bidra till fred, säkerhet och stabilitet i hela . Efter det slut har hotet om en militär storkonflikt i tonat bort. I stället ägnas ökad uppmärksamhet åt icke-militära aspekter på säkerheten och på att identifiera och undanröja strukturella konfliktorsaker. De nordiska länderna har länge lagt vikt vid att bidra till konfliktförebyggande och fredsbevarande insatser i olika former liksom vid humanitär hjälp till dem som drabbats av krig och konflikter. Det nordiska samarbetet på detta område bör utvecklas ytterligare. I anslutning till detta vore det värdefullt med diskussioner på nordisk och bredare europeisk nivå om en utvecklad minoritets-, flykting- och integrationspolitik särskilt med tanke på de allvarliga tendenserna till rasism och en uppblossande nynazism. bör bli då vi formar framtiden genom att kämpa mot egoism, intolerans och självgodhet och för öppenhet och respekt för den enskilda människan. Västnorden är en region som i sin helhet ligger inom . Ökad uppmärksamhet på näringslivs-, resurs- och miljöfrågorna i norr både kräver och stimulerar tätare kontakter mellan Västnorden och övriga delar av . Informationsteknikens snabba utveckling är en förutsättning för ny kunskap och teknik på andra områden och innebär bättre möjligheter till service och kommunikation för enskilda medborgare. IT-utvecklingen reser frågor som har med personlig integritet och mänskliga rättigheter att göra. På liknande sätt ger utvecklingen på det biotekniska området upphov till frågor av etisk karaktär. Insatser för att ge språksamarbetet ytterligare kraft är angelägna. Det handlar om att bevara de små nordiska språkens ställning och utvecklingsmöjligheter i en globaliserad medievärld men också om att öka förståelsen mellan de nordiska språkområdena. Utöver skolutbildningen är barn- och ungdomsutväxling, TV-samarbete och kultursamarbete mer generellt medel och mål i sig själva. I ett nytt årtusende behövs ett starkt och visionärt nordiskt råd. Målet måste vara att är opinionsbildande och har förmåga att påverka den framtida politiska agendan. är ett samarbetsorgan för de nordiska ländernas parlament och regeringar. Samarbetet bygger på en överenskommelse mellan , , , och , det s.k. , med senare genomförda ändringar. Rådet är initiativtagande, rådgivande och kontrollerande. Plenarförsamlingen utgörs av rådets 87 valda medlemmar samt av regeringsrepresentanter och möts till ordinarie session minst en gång . Plenarförsamlingen är rådets högsta beslutande organ. Den skall anta rekommendationer och yttranden, fastställa rådets arbetsordning, utse rådets presidium, bestämma utskottens antal och verksamhetsområden och ange plats och tidpunkt för nästa session. Extra session eller temamöte hålls när presidiet så beslutar eller när minst två regeringar eller minst tjugofem valda medlemmar begär det. Rösträtt i rådet har enbart de valda medlemmarna, dvs. Rådets presidium består av en president och högst tolv andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet utgör rådets högsta beslutande organ då plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet skall bereda övergripande politiska frågor, frågor om den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet och arbetsformer samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. presidiet ankommer också att leda och samordna rådets verksamhet samt tillse att denna samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och i internationella organisationer. Rådet har tre utskott: , och . Utskotten förbereder ärenden innan beslut fattas av plenarförsamlingen eller presidiet. De behandlar medlemsförslag, regerings- och ministerrådsförslag, berättelser från nordiska institutioner, regeringarnas och ministerrådets meddelanden med anledning av antagna rekommendationer, inkomna skrivelser samt andra ärenden som enligt rådets arbetsordning hör till utskottets ansvarsområde. Kommitténs uppgift är att utöva kontroll över verksamhet som finansieras via nordiska medel och svara för kontrollverksamheten av det nordiska samarbetet som plenarförsamlingen beslutar om. Kommittén svarar också för ärenden i samband med tolkningen av och andra nordiska samarbetsavtal samt rådets arbetsordning och andra interna stadganden. uppgift är att förbereda val som beslutas av plenarförsamlingen samt eventuella suppleringsval som presidiet förrättar på plenarförsamlingens vägnar. Varje lands valda medlemmar, suppleanter och regeringsrepresentanter utgör landets delegation i rådet. delegation består av tjugo medlemmar och tjugo suppleanter, valda av , samt de av regeringen utsedda representanterna. till delegationen förrättas och gäller för tiden till nästa val. Delegationen utser inom sig ordförande, vice ordförande och ett arbetsutskott. Rådets medlemmar och suppleanter väljs av parlamenten med hänsyn till partiernas styrkeförhållanden. Fördelningen av förtroendeposter liksom olika ärenden under behandling dryftas och förbereds i partigrupperna inför beslut i rådets organ. Det finns fyra partigrupper i rådet - konservativa gruppen, mittengruppen, socialdemokratiska gruppen och vänstersocialistiska gruppen. Medlemmar Suppleanter (), ordförande () (), vice ordförande () () () () () (v) () () () () () () () () () () () Per () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () Ordförande i är () och vice ordförande (). I arbetsutskottet ingår förutom ordförande och vice ordförande (), (), Furustrand (s) och (). Fördelning på utskott m.m Presidiet () (v) () () (), vice ordförande () () () () () (), vice ordförande () () () Per () () () () () (), vice ord-- förande (), ordförande () () Delegationen och dess arbetsutskott har under verksamhetsåret hållit vardera sju möten. Delegationen har vid sina möten diskuterat och följt upp rådets olika aktiviteter som t.ex. det gemensamma mötet mellan och i och den av och arrangerade parlamentarikerkonferensen om Barents i . Det gemensamma mötet mellan och öppnades av rådets president och hade som huvudteman den nordliga dimensionen, säkerhetspolitiken i och bekämpande av brottslighet. Den första parlamentariska samlade ett 100-tal politiker från , , och nordöstra samt representanter för urbefolkningen i området. Syftet var att tillsammans formulera långsiktiga mål för utvecklingen i området och för samarbetet mellan och . I såväl arbetsutskottet som delegationen har särskild uppmärksamhet ägnats förberedelserna och genomförandet av 51:a session, som riksdag stod värd för och planerna på ett nordiskt informationsfönster i . 51:a session ägde rum i riksdag . Inför sessionen hade delegationen beslutat att i samarbete med rådssekretariatet utarbeta en annonsbilaga med inriktning på det parlamentariska samarbetet, regeringssamarbetet och det folkliga samarbetet på nordiskt plan. Annonsbilagan utkom på sessionens första dag och fick enligt en efterföljande utvärdering ett gott mottagande. Med anledning av sessionen arrangerade också svenska delegationen i samarbete med och Arena under två kväller nordiska aftnar med kulturevenemang och debatter om "Frivilligsektorn i " och om "Globaliseringen i " med deltagande av riksdagsledamöterna (), () och (). I InfoCentrum anordnades ett nordiskt politikercafé med deltagande från samtliga nordiska länder. Delegationen och arbetsutskottet har vid ett antal möten diskuterat frågan om finansieringen av Arena , ett nordiskt informationscenter i regi, och planerna på ett informationsfönster i finansierat över den samnordiska budgeten. Vid delegationens möte informerade statssekreterare om den aktuella situationen för Arena och för den utredning som framlagts av ambassadör om ett informationscentrum i . I utredningen föreslogs inrättandet av ett nordiskt informationskontor i med placering i . Vid möte informerade representanter för om den aktuella situationen när det gällde inrättandet av ett nordiskt informationsfönster i . hade fattat ett principbeslut om att det skulle finnas gemensamma nordiska medel för upprättandet av nordiska informationsfönster. och hade framställt önskemål om att få en motsvarande verksamhet i sina huvudstäder. Möte mellan delegationen och samarbetsministern Samarbetsminister hade inbjudits till delegationens möte . Samarbetsministern var förhindrad att delta och hade ersatts av statssekreterare som informerade om aktuella nordiska samarbetsfrågor. Härav framgick att liksom under sitt ordförandeår önskade prioritera arbetsmarknadsfrågor och sysselsättning samt miljö och gränsregionala frågor. avsåg man också från svensk sida att öka marknadsföringen av projektet , en servicetelefon i regi av , för personer som rör sig mellan de nordiska länderna. Vid möte informerade den nordiske samarbetsministern om viktiga frågor inför 51:a session och om Nordiska ministerrådets planer för . Samarbetsministern framhöll behovet av ökad koncentration i det nordiska samarbetet och flexibilitet i användningen av de gemensamma nordiska resurserna. Delegationen informerades också om den rapport som utarbetats av den danska och den om ökad integration i samt vidare om att och enats om att bilateralt kartlägga och försöka lösa de största hindren för rörlighet och handelsutbyte mellan de båda länderna. Delegationen har också tagit egna initiativ och inbjudit relevanta personer till delegationens möten. Så t.ex. har en representant för /varit inbjuden till delegationen för att informera om ett program för att stärka ryska urinvånargruppers kompetens och kapacitet i arbetet för en hållbar utveckling i . Programmet är en del av miljöprogram. Målsättningen för utvecklingsprogrammet är att stödja organisationer och regionala grupper för en hållbar utveckling samt att bevara kultur och miljö. Representanter för har också varit inbjudna till delegationen för att presentera sin verksamhet och särskilt då informera om Arena situation och om det av finansierade projektet . Hallå är en gratis servicetelefon till nordbor som reser eller pendlar mellan de nordiska länderna och som fastnat i den nordiska byråkratin. Delegationen var representerad vid samernas landsmöte i genom riksdagsledamot () och i genom riksdagsledamöterna () och (). 4 Gemensamt möte mellan och höll sitt andra gemensamma möte med i som ett led i arbetet att stärka det politiska samarbetet inom den nordisk-baltiska regionen. Det gemensamma mötets huvudämnen var Den nordliga dimensionen, Säkerhetspolitik i och Bekämpande av brottslighet. Huvudtalare var statsminister som presenterade initiativ till att ge EU en nordlig dimension, vilket också kom att bli huvudtemat under ordförandeskap i EU under andra hälften av . Anföranden under denna punkt hölls också av övriga statsministrar och representanter för nordiska och baltiska partigrupper. Försvarsministrar och parlamentariker diskuterade säkerhets politiken, och riksdagsledamot () och justitieminister var huvudtalare angående bekämpande av brottsligheten i närområden. och Baltiska församlingens presidier gjorde ett gemensamt uttalande enligt vilket utgjorde ett nytt steg framåt i utvecklingen av det baltisk-nordiska samarbetet. Presidierna uttryckte sin enighet kring ett antal mål och prioriteringar, däribland att den nordliga dimensionen som en väsentlig del innehåller en baltisk-nordisk komponent, att de baltiska länderna skall ges möjlighet att gå in i medlemskapsförhandlingar med EU möjligt, att en övergripande princip i det baltisk-nordiska samarbetet är gemensam säkerhet, som bara kan uppnås genom samarbete för att lösa ett stort antal sociala, ekonomiska och politiska problem, att samarbetet för att bekämpa organiserad brottslighet måste intensifieras, att länderna bör söka nya vägar för att skydda barnens intressen och rättigheter samt att arbete för att förverkliga måste vara en vital prioritering i hela regionen och att energifrågor bör tas upp i ett regionalt sammanhang. Nästa gemensamma möte hålls i . I samarbete med norska arrangerade en parlamentarisk i i . Deltagare var nationella och regionala parlamentariker från de nordiska länderna och samt regeringssidan på nationell och regional nivå, inklusive . Vidare deltog representanter för , EU och andra internationella organisationer samt för urbefolkningarna i både och . Bland svenska talare märktes förutom rådsmedlemmar även socialförsäkringsminister , riksdagsledamöterna (), () och () samt landshövding . I diskussionen vid konferensen underströks att har enorma naturresurser och att det skulle vara en stor utmaning att åstadkomma den ekonomiska och sociala utveckling som skulle göra det möjligt att till fullo utnyttja dessa resurser. Vikten av att skapa trygghet för utländska investeringar i betonades. Representanter för den ryska duman bekräftade att lagstiftningsarbete i detta syfte pågår. ingår det arktiska samarbetet i Nordiska ministerrådets närområdesprogram särskilt vad gäller frågor om levnadsförhållanden, hälsa, miljö, urbefolkningar och polarforskning. Rådets president () betecknade konferensen som ett genombrott, inte minst tack vare de personliga kontakter som skapats. Hon såg slutkommunikén som en god sammanfattning av konferensen och lovade att rådet skulle göra sitt bästa för att följa upp den. Konferensen antog på sin sista dag en slutresolution som innehöll ett stort antal uppmaningar till regeringarna, , och , uppmaningar som innebär att verka för bättre sam ordning av regionala insatser, engagemang av internationella finansieringsorgan, insatser för miljö och energi, inklusive förbättrad kärnsäkerhet, bärkraftigt fiskeri, bättre infrastruktur för transporter till lands och sjöss, borttagande av handelshinder och främjande av investeringar, ungdomsprogram och -nätverk, kvinnonätverk, undervisningsprogram, bl.a. med IT-baserade lösningar, samarbete på hälsovårdsområdet och insatser för urbefolkningarna. På det politiska området talas om demokratiutveckling, utveckling av det civila samhället och kontakt med frivilligorganisationer samt att kommuner och lokala myndigheter skall initiera ett program för en lokal . uppmanas att arrangera en konferens för unga parlamentariker från . För att följa upp denna slutresolution tillsatte en särskild Barentsarbetsgrupp, som höll ett antal möten . Svenska medlemmar i gruppen var (), () och (). Efter en genomgång av slutresolutionen och hörande av sakkunniga, bl.a. från och Nordiska investeringsbanken, överlämnade Närområdesutsottet frågan om den vidare uppföljningen av till presidiet, som bedömer fördelningen av uppföljningsansvaret mellan sig och utskottet. En samordning skall ske med rådets uppföljning av sitt uttalande om den nordliga dimensionen. 6 51:a sessionen i statsminister presenterade programmet för det danska ordförandeskapet . Medan utvecklingen i och varit övervägande positiv, utgjorde det framväxande främlingshatet och rasismen oroande tendenser som måste avvisas. En god och framåtriktad integrationspolitik måste tillse att de människor som fått uppehållstillstånd i de nordiska länderna blev anpassade, med full respekt för samhällenas värderingar och lika rättigheter och plikter. Som ett led häri föreslogs därför inrättande av ett nordiskt integrationspris - till verksamheter eller enskilda personer som på ett föredömligt sätt har arbetat för integration av flyktingar och invandrare. Den nordiska samhällsmodellen vilar på klara gemensamma värderingar: lika rättigheter för alla som bor i våra länder, oavsett härkomst och etnisk bakgrund lika möjligheter vad gäller utbildning, arbete, hälsovård, kulturella upplevelser och ren miljö De nordiska samhällena kombinerar en förnuftig offentlig reglering med social trygghet, säkerhet och ett välfungerande privat näringsliv. Globaliseringen innebär att världssamhället möter välfärdssamhället. kan inspirera andra, då vi har visat att social trygghet och konkurrens kraft inte är motsatser utan förutsätter varann. står den nordiska modellen inför nya utmaningar: hur upprätthålla solidariteten som den enskildes rättigheter och utvecklingsmöjligheter står i centrum, hur hantera den ekonomiska globaliseringen, som innebär både oanade möjligheter till tillväxt och utveckling och risker för ny marginalisering och utstötning i samhället, hur säkra fortsatt finansiering av välfärdssamhället som det blir färre yngre och fler äldre i samhället? Svaren på dessa utmaningar måste bli solidariska och nordiska. De svagaste och mest sårbara får inte bli förlorarna.