frsrdg · GN04NR1 · 2000-01-01 00:00:00 — Utgångspunkten är att hålla fast vid en positiv ekonomisk politik som ger fortsatt tillväxt i sysselsättningen och skapar utrymme på arbetsmarknaden för människor som inte haft möjligheter där. Vidare skall vi i investera i en hög utbildnings- och kunskapsnivå så att vi förebygger en ny polarisering i våra samhällen. Ordförandeskapet avser därför att skapa en förstärkt tvärfacklig sakkunnigstruktur för livslång utbildning och att anordna en konferens . Nordiskt IT-samarbete skall bli ett prioriterat insatsområde i det nya århundradet. Kvaliteten i våra samhällen skall säkras, vilket kräver prioritering, nytänkande och förnyelse. Men vi måste hålla fast vid det avgörande fundamentet i den nordiska modellen: solidariteten med de svagaste i samhället. Vidare innehåller ordförandeprogrammet nordiskt erfarenhetsutbyte om kvalitetsmätning i hälsovården samt åtgärder för social jämlikhet i hälsofrågor. Därför föreslås en epidemiologisk undersökning om skillnader i dödlighet och medellivslängd. Ordförandeskapet skall också följa upp det senaste årets statsministerdeklaration så att handlingsplanen "Ett hållbart " kan antas på nästa års session i . Visionen för närområdena är att - med de baltiska länderna och Nordvästryssland - kan bli det praktiska beviset på den mellanfolkliga samhörighet som bygger på frihet, demokrati och välfärd. Förutsättningar skall skapas för en stabil demokratisk och ekonomisk utveckling i grannländerna och alla stater skall påta sig ett socialt ansvar. Ordförandeskapet skall föra vidare och stärka de nordiska programmen för att skapa bättre villkor för barn och ungdom i och Nordvästryssland. Utvecklingen av de sociala och mänskliga nätverken skall fortsatt stödjas. till att omfatta de nya demokratierna i är den bästa möjligheten att skapa fred, säkerhet och stabilitet i närområdena. Därför välkomnade statsministern att och kunde ingå i den första gruppen av ansökarländer. har vidare gjort en särskild insats för så att detta område får en framträdande plats i EU:s politik för den nordliga dimensionen. hade också tagit initiativet till att inrätta en samnordisk fond för ekonomiskt stöd till en rad samarbetsprojekt. Detta öppnar stora möjligheter att öka den mellanfolkliga förståelsen i regionen. Under ordförandeskap skall initiativ tas för att utarbeta en strategi för hållbar utveckling i - en arktisk . Arbetet i skall förstärkas. En hållbar utveckling av näringarna turism, fiskeri och fångst stämmer väl överens med de samnordiska prioriteringarna. Ordförandeskapet skall - som önskat - arbeta för att det inrättas ett "arktiskt fönster" i EU:s nordliga dimension. Statsministern välkomnade också att det västnordiska projektet för klimatforskning i havsströmmarna nu fick sin slutliga form. Då välfärdssamhällets finansiering kräver hög sysselsättning prioriterar samarbete om sysselsättningspolitik och arbetsmiljö i EU. Samma gäller hållbar utveckling och ren energi samt konsumentpolitik. På bl.a. livsmedelsområdet kan de nordiska länderna sätta en starkare prägel på Europasamarbetet. Ordförandeskapet avser därför att anordna en konferens om livsmedelssäkerhet från jord/fjord till bord. skall man förstärka samspelet mellan konsumentpolitik och näringspolitik samt konsumentforskningen i . På det monetära området är euron ett fullbordat faktum. Valutakurserna har låsts fast. Valutasamarbetet ger möjlighet att skapa ett europeiskt svar på de internationella ekonomiska utmaningarna. torde bli den enda region i världen där man kombinerar en gemensam valuta med en stark insats för sysselsättningen, för miljön, för mänskliga rättigheter och respekt för minoriteter samt för en kamp för några av de grundläggande välfärdsprinciperna. Möjligheterna att sätta en nordisk prägel på den ekonomiska politik som förs i är bättre än . De nordiska länderna måste fatta sina egna beslut om sitt förhållande till euron. Men EU och EES-området är under alla omständigheter en så stor sammanhängande ekonomisk enhet att det ligger stora fördelar i att samarbeta och samordna insatserna. De förändringar som och världen genomlevt kräver fortsatt klara politiska svar. Det finns mer, inte mindre, användning för den nordiska rösten. Det nordiska samarbetet genomgick stora förändringar då och blev EU-medlemmar och ett förnyelsearbete igångsattes som gett förnuftiga resultat. Utvecklingen går så snabbt, att det redan nu finns goda skäl att överväga om man har funnit rätt form och rätt innehåll i det nordiska samarbetet. Det är därför nyttigt att samarbetsministrarna tillsatt en panel av visa kvinnor och män för att till rådets 52:a session komma med förslag om det nordiska samarbetet på tröskeln till det nya århundradet. Redogörelsen gavs av utrikesminister som erinrade om att nordiska länder innehaft ordförandeskap i fem olika internationella organisationer. Inledningsvis tog han särskilt upp , där varit ordförandeland, och , som haft norskt ordförandeskap, och där ordförandeskapen aktivt undersökt möjligheterna till utvidgat och förstärkt samarbete mellan organisationer som behandlar samma sakområden och delvis samma geografiska område; detta för att förhindra dubbelarbete. Vidare hälsade utrikesministern med glädje att EU genom den nordliga dimensionen i ökande grad engagerade sig i . Särskilt glädjande var att EU erbjudit och , som står utanför unionen, att delta i utformningen av den nordliga dimensionen. kunde också medverka i att följa upp EU:s politik för den nordliga dimensionen. rådet hade en omfattande och grundlig verksamhet på miljöområdet och en transatlantisk dimension genom och deltagande. Det var därför önskvärt att etablera en förbindelse mellan och nordliga dimension. Öppningen av den gemensamma nordiska ambassadanläggningen i lade grunden för ett ökat samarbete mellan de nordiska länderna och . skulle ha alla möjligheter att bli ett nytt centrum för det nordiska samarbetet i och även en förebild för regionalt samarbete för länderna i . hälsade med glädje att EU-förhandlingarna med de baltiska länderna kommer att äga rum . Men till 30 medlemsländer medför att det för och är särskilt viktigt att EU konsoliderar grundvalar och säkrar ett fortsatt gott genomförande av det avtalet. Utrikesministern uttryckte också tillfredsställelse över att förhandlingarna mellan , och EU om slutförts, så att alla de nordiska länderna deltar på bredast möjliga grundval och bidrar till ett objektivt genomförande av avtalets förpliktelser. Utrikesministern uttalade förhoppningen om att de kommande valen till den ryska duman skulle genomföras på ett sådant sätt att det bekräftade att demokratin hade slagit rot. Ett demokratiskt är en förutsättning för dess integrering i europeiskt samarbete. Kriget i medförde svåra lidanden för civilbefolkningen. Vi erkänner territoriella integritet men vi måste hålla fast vid att konflikten måste lösas med politiska medel. Efter att ha berört och dess domstol för mänskliga rättigheter och det seminarium som rådet och anordnat i Bergen om kultur och konfliktförebyggande åtgärder övergick utrikesministern till en beskrivning av roll och ökade betydelse. för var ett mycket betydelsefullt försök till en bred lösning på problemen och till att därigenom bidra till ekonomisk välfärd, demokratisk utveckling och fred i området. Ett annat toppmöte, Natomötet i , innebar en anpassning till det ändrade säkerhetspolitiska landskapet i . Natos funktioner utvidgades till krishantering och samarbete med partnerländer. Toppmötet enades om en kommuniké om bl.a. politiskt och praktiskt stöd till en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik för EU. Vid i togs de första stegen till konkretisering av bestämmelserna i om en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, varigenom EU får en egen krishanteringskapacitet. VEU:s förvandling och samarbetet mellan Nato och EU medförde att alla de nordiska länderna måste tillförsäkras politisk och operativ medverkan i utformningen och genomförandet av denna politik. Utrikesministern gick så över till FN och initiativ för att uppnå enighet om hur det internationella samfundet kan intervenera i konflikter innanför suveräna staters gränser. Detta måste kunna lösas inom ramen för FN:s avtal, då flertalet allvarliga konflikter äger rum mellan stridande parter innanför landgränserna till suveräna stater och inte mellan stater. De nordiska länderna har tagit aktiv del i debatten om omorganisering av . Det var nödvändigt att FN anpassade sig till ändrade omgivningar och slog in på en fast kurs när det gällde konflikter där civila medborgare inte skyddades av sina egna myndigheter utan i stället blev förföljda och dödade. Den kommande domstolen i , som inrättas när 60 stater har ratificerat stadgan, blir ett väsentligt bidrag för att förstärka den internationella rättsordningen gentemot folkmord, brott mot mänskliga rättigheter och allvarliga krigsförbrytelser. De nordiska länderna har olika förhållande till Nato och EU men har kanske aldrig arbetat så väl tillsammans i utrikespolitiska sammanhang. De har en roll att spela i det internationella samarbetet som aldrig förr, både inom FN och i det regionala samarbetet. försvarsminister betecknade det nordiska försvarssamarbetet som i grunden pragmatiskt och ständigt anpassande sig till ändrade förutsättningar i den säkerhetspolitiska omvärlden. Utgångspunkten är att säkerheten kan ses som en fråga om försvar av egna gränser och territorier utan i ett bredare perspektiv. Internationellt läggs det allt större vikt vid respekt för mänskliga rättigheter och utveckling av demokrati liksom vid att man inte heller accepterar övergrepp mot befolkningsgrupper och minoriteter, även om det sker inom ett lands gränser och principiellt kan betraktas som dess interna angelägenhet. Av denna internationella utveckling följer att vi kan vänta oss ständiga och kanske ökande anspråk på de nordiska ländernas kapacitet att lösa internationella uppgifter i FN:s och andra internationella organisationers regi. De nordiska länderna söker motsvara dessa krav genom ett mångårigt utbildningssamarbete och genom att noga överväga i vilka situationer ökad effekt kan uppnås genom militärt samarbete kring upprättande av nordiska styrkor som bidrag till internationella insatser. SFOR i Bosnien och KFOR i Kosovo är exempel på att nordiska länder visat vilja att ställa betydande militära styrkor till förfogande för en fredsskapande insats. Det nordiska fredsbevarande samarbetet har också utvecklats på ett mer överordnat plan. Militärt samarbete inom NORDCAPS - Nordic Coordinated Arrangement for Military Peace Support - utvecklas löpande för att förbereda insatser för fredsbevarande operationer. En militär koordinationsgrupp avger en rapport och överläggningar om samarbetets fortsättning följer därefter. De nordiska länderna utom deltar i samarbetet kring SHIRBRIG, en styrka av brigadstorlek med hög beredskap för insats i FN-operationer. 16 länder från , och ingår i detta samarbete, som varit under utveckling och hela styrkan är disponibel för FN för snabba insatser från . hålls samnordiska övningar för att garantera beredskap för nordiska bidrag till fredsbevarande insatser under namnet NORDIC genomfördes en övning i med observatörer från och , och är värd för en motsvarande övning . Denna genomförs som en stabsövning, och och de baltiska länderna har inbjudits att delta med stabsofficerare. De nordiska länderna har många gemensamma intressen vid utvecklingen av en europeisk försvarsdimension. Inget nordiskt land är full medlem av både Nato, EU och VEU. Det är därför viktigt att de Natomedlemmar som inte är EU-medlemmar får en roll vid utvecklingen av EU:s försvarsdimension. Natos nya Defence Capabilities Initiative (DCI), som syftar till att förbättra dess förmåga att lösa framtidens utmaningar, däribland snabb och effektiv krishantering, har även relevans för Natos partnerländer, i och . Ett annat relevant begrepp, Operational Capabilities Concept, härrör från ett initiativ vid toppmötet i och avser tätare och mer operativt samarbete mellan Nato och partnerländerna inom ramen för fredsbevarande operationer. Stärkta fredstidsrelationer mellan Nato och partnerländerna gynnar ett alltmer operativt samarbete, där man även kan dra nytta av den nordiska modellen. års nordisk-baltiska försvarsministermöten, som äger rum , och de regelbundet återkommande nordisk-ryska försvarsministermötena visar att både och ger de nordiska länderna en mycket viktig roll i bevarandet av säkerhet och stabilitet i regionen. De nordiska länderna har ett motsvarande intresse av att hålla kvar och konstruktiva engagemang i regionen. De nordiska länderna stödjer , och säkerhetspolitiska aspirationer. Natos Membership Action Plan kan bidra till att främja utvecklingen av passande försvarsstrukturer i de baltiska länderna. En stor del av det samlade stödet från väst till de baltiska länderna ges av de nordiska länderna, inklusive en ledande roll i flera multilaterala projekt. Mest bekant är BALTBAT, en baltisk fredsbevarande bataljon som deltagit tillsammans med danska styrkor i Bosnien. Samarbetet i BALTNET avser gemensam baltisk luftövervakning, BALTDEFCOL en gemensam baltisk försvarsakademi och BALTSEA, , samordning av stödet till de baltiska länderna. De nordiska länderna bidrar också till den baltiska minsvepareskadern BALTRON. Det bilaterala biståndet består bl.a. i delgivning av de nordiska ländernas särskilda kunskaper om totalförsvar, krishantering, värnplikt, lednings- och motivationsprinciper samt om och om försvar av små länder. Internt inom finns ett ramavtal om materielsamarbete, enligt vilket man skall eftersträva ekonomiska, tekniska och/eller industriella fördelar inom försvarsmaterielområdet samt informationsutbyte och materielplanläggning för att kartlägga möjliga samarbetsområden. Arbetet pågår inom 21 arbetsgrupper, och längst har man kommit vad gäller anskaffande av en nordisk standardhelikopter. Avslutningsvis framhöll försvarsministern att det ligger en stor uppgift i att stödja uppbyggnaden av de baltiska ländernas självförsvarsförmåga och möjlighet att delta i internationella operationer. Samma gäller också en europeisk säkerhets- och försvarsidentitet. Det är väsentligt att framstår som en likvärdig partner såväl transatlantiskt som i förhållande till . Efter den danske försvarsministerns redogörelse inleddes generaldebatten av rådets president med konstaterandet att århundradets sista år varit händelserikt, både internationellt och på den nordiska arenan. diska samarbetet visade fortfarande sin politiska relevans på båda dessa arenor - hemma och ute. Det nordiska samarbetet handlar i grunden om hur vi med utgångspunkt i den nordiska värdegemenskapen kan finna gemensamma lösningar på gemensamma problem. Mer och mer ser vi hur skillnaden mellan det interna nordiska samarbetet och förhållandet till omvärlden suddas ut. Den nordliga dimensionen, som har haft hög prioritet i rådets arbete , är ett exempel på hur perspektiven kan vävas samman. Som bekant var det statsminister som lanserade den nordiska dimensionen och tog initiativet till att EU skulle få en genomtänkt, enhetlig politik för de nordliga regionerna i . På det sättet gav han startskottet för en viktig process. Den nordliga dimensionen måste diskuteras, utvecklas och ges ett tydligt nordiskt politiskt innehåll. Samarbetet med närområdena hade kommit in i en ny och mer aktiv fas. och höll sitt andra gemensamma möte i med den nordliga dimensionen som ett naturligt huvudtema. På ett seminarium i denna höst hade vi en stimulerande diskussion om mediernas roll i demokratin. En svaghet i det nordiska engagemanget i närområdena hade varit att man inte haft med . hade på grund av sin förhistoria och särskilda militära status hamnat i ett bakvatten. Det nya danska ordförandeskapet hade planer på att förstärka närvaron i enklaven som var helt i enlighet med rådets önskemål och de aktuella tankarna på att upprätta en nordisk informationspunkt i . Öppningen av den gemensamma nordiska ambassadanläggningen i var en viktig händelse i de tysk-nordiska förbindelserna. Presidiet hade genom att hålla ett eget politiskt seminarium startat en tätare dialog med tyska parlamentariker. - Jag hoppas att vi kan förstärka kontakterna med och andra länder kring , sade . firar sitt 50-årsjubileum . måste vi se till att vi har ett som verkligen är gränslöst ! har tagit tag i den utmaningen och kommer inte att släppa den. Rapporten förtjänar att läsas noga, inte minst i regeringskanslierna. Inrättandet av den fasta Öresundsförbindelsen förstärker behovet att få bort de kvarvarande gränshindren i . hänvisade till ett nytt medlemsförslag om avskaffande av gränshinder och uttalade förhoppningen att regeringarna vid sessionen kunde lägga ett fundament till en samlad handlingsplan för avskaffandet av störande gränshinder inom . Välfärdsproblemen krävde nya lösningar i överensstämmelse med de demografiska, ekonomiska och politiska förändringarna i och hela . En av de viktigaste uppgifterna för var att sätta den nordiska välfärdsmodellen under debatt, att diskutera hur vi kan säkra att välfärden håller en hög kvalitet inom en förnuftig ekonomisk ram. Vi måste se närmare på rollfördelningen mellan myndigheterna och de frivilliga organisationerna. Vi måste våga ta oss an svåra frågor Därför var det i rätt ögonblick som det danska ordförandeskapet satte välfärdsstatens utveckling överst på dagordningen. framhöll att det varit en stor glädje att leda detta år. Som president hade hon i olika sammanhang framfört behovet av ett gemensamt mål för rådets verksamhet, och detta höll nu på att växa fram i form av gemensamma riktlinjer. Hon avslutade med att understryka, att vi måste bedöma hur vi kan förstärka den politiska ledningen av rådets arbete och pekade på nödvändigheten av att förankra rådets aktiviteter i de nationella parlamenten. Statsminister pekade på de positiva erfarenheterna av och femåriga medlemskap av EU. och det nordiska synsättet hade fått större genomslagskraft och väckt mera intresse än man kunnat förutspå. EU hade i sin dagordning utstakat den nordliga dimensionens politik. Vid Europeiska rådets toppmöte framläggs grundlinjerna för en samlad sysselsättningspolitik i EU för . Sysselsättningspolitiska rekommendationer skall godkännas för vart medlemsland. har dessutom föreslagit, att kommissionen skall utarbeta en vitbok om de långsiktiga utmaningarna för att bevara ekonomisk tillväxt och sysselsättning i , som t.ex. den åldrande befolkningen, informationssamhället, globaliseringen och miljöhoten. Även välkomnade att som övergripande tema i sitt ordförandeprogram valt den nordiska välfärdsmodellen under rubriken och han såg fram emot nya rön och resultat som bidrag till den europeiska tankeprocessen. Han tackade också och alla nordiska och baltiska länder för deras insatser och stöd till den nordliga dimensionens politik. främsta prioritet för sitt ordförandeskap hade varit EU:s fortsatta utvidgningsprocess, och det gällde att fatta beslut om inledande av medlemsförhandlingar med sex nya kandidatländer och att fastställa en genomtänkt politik för utvidgning. Vid europeiska rådets möte i hade man kunnat fastställa politiska riktlinjer och kriterier för det vidare arbetet för den gemensamma asyl- och migrationspolitiken, det rättsliga samarbetet och kampen mot brottsligheten. Arbetet för utvecklandet av en gemensam europeisk säkerhets- och försvarspolitik fortsatte för att ge EU förmåga att ta självständiga beslut om inledande av krishanteringsoperationer och att leda och genomföra dem. Statsminister erinrade om att kampen för demokratin går vidare även om befriats från kommunistiska regimer. Framväxten av nynazistiska, rasistiska och antisemitiska grupper borde inte bara bekämpas med en fast och stark insats från polisiära myndigheter, utan man hade också anledning att i debatt, diskussion och utbildning hävda demokrati, människorätt och våra ideal. Han såg därför fram emot ett stort nordiskt deltagande i den internationella konferens som hålls i kring Förintelsen. Statsministern beskrev därefter den nordiska samhällsmodellen, som utmärks av ett stort skatteuttag och en stor gemensam sektor. Man menar i att samhället blir bättre om alla är med och att det finns ett samband mellan jämlikhet och utveckling. Denna modell beskrevs som gammalmodig och inte fungerande. Det fanns enorma problem i välfärdssamhällena, på grund av en sönderkörd offentlig ekonomi som inte berodde på samhällsmodellen utan på politiska tillkortakom Men var man igenom den krisen, och de nordiska samhällena hävdade sig väl och mätte sig väl med omvärlden. Kraften i denna modell borde användas för att visa länderna i Öst- och , inte minst de baltiska, hur långt vi nått i våra länder i form av framgångar för välfärd och jämlikhet samt internationell konkurrenskraft. Den nordiska modellen med högt skatteuttag och en långt driven fördelningspolitik hade visat sig utomordentligt stark och konkurrenskraftig, och vi går in i ett nytt sekel med den nordiska modellen i spetsen för europeisk utveckling. Även jämställdheten mellan män och kvinnor hade drivits längre i än någon annanstans i världen. Kvinnorna hade lägre arbetslöshet än männen, större andel fullföljda akademiska examina och utnyttjade vuxenutbildningen bättre och var mer flexibla på arbetsmarknaden. statsminister gav en starkare betoning av det nordiska grannskapet i sitt tal. Det nordiska samarbetet var en internationell realitet, en gemenskap av länder som hade en internationell trovärdighet varigenom de kunde spela en större roll än deras blygsamma storlek skulle motivera. Han hade med president diskuterat områden där och hade sammanfallande synpunkter, såsom fattigdomsbekämpning, utveckling i fattiga länder, bidrag till konfliktlösning och kamp för mänskliga rättigheter samt även från norsk sida den transatlantiska alliansgemenskapen. Från norsk sida lade man stor vikt vid den nya säkerhetspolitiska och försvarspolitiska dimensionen i EU-samarbetet och sökte finna lämpliga former för deltagande häri. Syftet var att bidra på effektivast möjliga sätt och säkra medverkan i beslutsprocessen. Uppbyggnad av demokrati och ekonomiskt framåtskridande i var genom närområdessamarbetet en gemensam nordisk angelägenhet, och man arbetade också för integration av de baltiska länderna i europeiska organ. integration i det demokratiska riskerade bakslag genom de oacceptabla militära aktionerna i , som innebar ett hot mot den politiska stabiliteten i regionen. Det krävdes en politisk, inte en militär, lösning på konflikten. ordförandeskap i EU, i och i var exempel på den vidare ram som det nordiska samarbetet numera verkade inom. nordiska ordförandeskap hade han särskilt noterat tillsättningen av en särskild panel av vise män - och kvinnor - för att diskutera utvecklingen av det nordiska samarbetet och såg fram mot resultatet. Han såg med stor tillfredsställelse att i sitt kommande ordförandeskapsprogram gick in för ett utvidgat engagemang kring de nordiska välfärdsstaterna. I konsekvens med våra gemensamma värderingar måste vi i de nordiska länderna bekämpa tendenser till rasism, främlingshat och nynazism. Till de viktiga sakerna vid sessionen hörde rådets nya initiativ för att avveckla gränshinder som sammanfattades i rapporten samt rapporten om samverkan med frivilligorganisationerna, "Håndslag til det frivillige ". Dessa organisationer var en ovärderlig del av den nordiska samhälls- och välfärdsmodellen. statsminister såg i det stora hela med tillfredsställelse på resultaten av det isländska ordförandeskapet för ministerrådet. farande kvarstod behovet att ge Västnordens och de arktiska områdenas intressen större vikt, men han litade på att dessa frågor skulle följas upp aktivt av kommande ordförandeskap. Förutsättningen för att det nordiska samarbetet skulle kunna behålla sin viktiga roll var att det var i stånd att möta nya och annorlunda utmaningar och att man var beredd att omprioritera i överensstämmelse med framtidens krav.