frsrdg · GN04NR1 · 2000-01-01 00:00:00 — De nordiska arbetsmarknadsmyndigheterna bör upprätta sammanlänkade hemsidor på Internet för att underlätta för såväl arbetsgivare som arbetstagare att söka arbete respektive arbetskraft i alla de nordiska länderna. Det var ett av förslagen till förbättrad arbetsmobilitet som lagts fram i ett gemensamt utskottsförslag från Norden- och Europautskotten. De bägge utskotten ansåg att man inom det gällande regelverket borde förbättra och utveckla den nordiska arbetsmarknaden så att kunde betraktas som "en arbetsmarknad" av såväl arbetsgivarna som arbetstagarna. Utskottsförslaget innehöll krav om gemensamma kriterier för bestämning av examina och andra meriter. Vidare ansågs att information om arbetslöshetsförsäkringen, skatteregler m.m. i alla de nordiska länderna borde vara tillgängliga på Internet. På förslag av de två utskotten antog rådet en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar (nr 13). Svensk medlem och tillika ordförande för kontrollkommitté har varit (). har hållit fyra möten. huvudsakliga uppgift är att utöva den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budget inklusive de nordiska institutionerna, utföra särskilda kontrolluppgifter, kontrollera och godkänna årsredovisningar och revisionsberättelser inom ministerrådets verksamhetsområde samt granska redovisningar och revisionsberättelser. Medlem av presidiet kan inte vara medlem av kontrollkommittén. Kommittén har funnit det lämpligt att komplettera den granskning som genomförs på grundval av inkommen rapportering med särskilda granskningsprojekt s.k. kontrolluppgifter. En kontrolluppgiften har rört olika aspekter av uppföljningen av rådets rekommendationer till Nordiska minis terrådet och till regeringarna. Bl.a. har undersökts hur rekommendationerna formuleras, hur kännedom om dem sprids i ministerrådet och i regeringskanslierna samt hur medlemmar i rådet följer upp rekommendationerna nationellt. En annan kontrolluppgift har varit att granska huruvida inriktningen på Nordiska kulturfondens bidragsgivning stämmer med de ursprungliga intentionerna och huruvida bestämmelser och riktlinjer kan behöva ses över. Den sistnämnda kontrolluppgiften fortsätter även . har också fortsatt sitt arbete med effektivitetsgranskningen av rådets verksamhet och konstaterar att utskotten och presidiet i ökande grad arbetar med hjälp av arbetsgrupper och rapportörer för olika frågor eller projekt. Detta ökar behovet av kommunikation inom och mellan rådsorganen. Kommitténs ordförande har deltagit i möten mellan presidenten och utskottsordförandena just i syfte att utväxla erfarenheter av olika arbetsformer och för att ge information om pågående verksamhet i respektive organ. Kommittén har också i syfte att förenkla arbetet uttalat önskemål om en standardiserad utformning av olika rådsdokument. Arbete i denna riktning pågår i rådssekretariatet. Kommittén har granskat revisionsrapporter rörande , Nordiska ministerrådets och Nordiska kulturfondens verksamheter och räkenskaper och har med tillfredsställelse kunnat konstatera att ett omfattande arbete igångsatts i syfte att stärka de ekonomiska och administrativa rutinerna på olika nivåer och att förbättra styrning och uppföljning inte minst beträffande institutioner och projekt. Såvitt gäller Nordiska ministerrådets verksamhet och räkenskaper konstaterar kommittén att det generellt inte längre föreligger några anmärkningsvärda brister, dock att det är angeläget att åtgärder vidtas för att enskilda missförhållanden som påtalats i tidigare revisionsberättelser inte skall kvarstå. Den positiva utvecklingen i detta avseende gör dock att kommittén anser sig kunna utgå ifrån att dessa brister åtgärdas. Även när det gäller verksamhet och räkenskaper är det kommitténs uppfattning att flertalet brister som tidigare påtalats har åtgärdats och att räkenskaperna och den ekonomiska förvaltningen nu genomförs på ett tillfredsställande sätt. Dock pekar kommittén på de ibland stora avvikelserna mellan budget och utfall och anser att verksamhetsplaneringen bör förbättras. Kommittén varnar dock för krav på en alltför detaljerad budget eftersom har behov av att kunna anpassa sin verksamhet och snabbt kunna uppmärksamma frågor som aktualiseras i den politiska debatten. har tidigare kunnat konstatera att det förelegat brister i Nordiska kulturfondens administration. Bristerna har främst avsett uppföljningen av utbetalade bidrag och kommit att medföra att ett stort antal projekt inte alls eller inte på tillfredsställande sätt redovisats till fonden och därför inte kunnat avslutas. Kommittén uttrycker därför nu sin tillfredsställelse över att det administrativa utvecklingsarbete som bedrivits varit framgångsrikt och att de tidigare påtalade bristerna i Kulturfondens administration nu i allt väsentligt blivit åtgärdade. Med anledning av kommitténs betänkanden över revisionsberättelserna antog rådet ett yttrande till ministerrådet över berättelsen från inklusive revisionsberättelse (nr 1). Utöver den ordinarie granskningen av och Nordiska ministerrådets bokslut och verksamhetsberättelser m.m. väljer kontrollkommittén ut ett eller flera sakområden för särskild granskning. har en sådan s.k. kontrolluppgift avsett uppföljningen av rekommendationer. En viktig del av arbete består i att utarbeta betänkanden som mynnar ut i rekommendationer om vad skall företa sig med anledning av de förslag som tas upp till behandling i . En rekommendation kan riktas till en eller flera regeringar i . /regeringarna skall enligt meddela rådet vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rekommendationerna. En konsultrapport om Uppföljning av rekommendationer har utarbetats och denna har legat till grund för kontrollkommitténs bedömningar. I enlighet med förslag väckt av kontrollkommittén om uppföljning av rekommendationer antog rådet en rekommendation till de nordiska ländernas regeringar (nr 8) att se över rutiner för handläggning och politisk behandling av rekommendationer, att i samråd med de nordiska samarbetsorganen utveckla informationen om ärendenas handläggning och dokumentation, att ta initiativ till samråd mellan ämbetsmannakommittéernas medlemmar och tjänstemän i olika sekretariat, att i meddelanden så långt möjligt redovisa effekterna av vidtagna åtgärder och att återinföra ett system där nationella bidrag till meddelandena görs tillgängliga för medlemmar. I enlighet med samma förslag beslöt rådet också att anta ett internt beslut (nr 3) om uppföljning av rådets rekommendationer. Enligt beslutet skall presidiet ta upp samtliga rekommendationer på sessionernas dagordningar, fästa uppmärksamhet vid utformningen av rekommendationer och att dessa också ses i förhållande till handlingsplaner o.d. på området samt uppmana de nationella delegationerna att behandla de förslag i rapporten av rekommendationer som rör deras respektive parlament och regeringar. Den allmänna informationen om handhas av rådssekretariatet i samarbete med de nationella delegationerna och . Presidiets informationsgrupp, som består av fem medlemmar, har fortsatt med att genomföra intentionerna i den gemensamma informationsstrategin för och . Svensk medlem i arbetsgruppen har varit (). Gruppen har fortsatt att arbeta med de tre huvudområdena som fastslagits i den gemensamma informationsstrategin för rådet och ministerrådet: tidningen i , veckonyhetsfaxet och den nordiska hemsidan. fattades beslut om ett fördjupat samarbete mellan och i form av en gemensam informationsavdelning. Avtalet som trädde i kraft skall utvärderas . Beslut har också fattats om att tidskriften i i fortsättning skall vara en debattidning bestående av temanummer som kommer ut och även läggs in på hemsidan. Ett nytt mandat för informationsgruppen har också antagits . Enligt detta skall gruppen bl.a. följa utvärderingen av samarbetet på informationsområdet och komma med förslag om informationsavtalet bör förnyas. Vidare skall gruppen följa utvärderingen av tidskriften i och komma med förslag till presidiet om fortsättningen. Gruppen har även att komma med inspel till presentation av nordiskt samarbete utanför . Svenska delegationen har fortsatt och utvecklat samarbetet med informationscenter "Arena " om den löpande informationsverksamheten. Inför och under rådets 51:a session i genomfördes ett antal gemensamma arrangemang för att sprida information om och det nordiska samarbetet. delar ut ett stipendium till journalister i vart och ett av de nordiska länderna. Stipendierna har inrättats för att ge journalister möjlighet att rapportera om förhållandena i de nordiska länderna och om nordiskt samarbete. 1999 var stipendiesumman för del . Stipendiesumman delades av fem journalister för projekten: att utreda och initiera samarbete mellan kulturtv-redaktioner i att studera hur den nordiska decentraliseringstanken som fanns ersatts av en långtgående centralisering av nordiska institutioner att studera hur den lokala demokratin förändras/förnyas i de nordiska länderna i av ökande klyftor mellan medborgarna och deras valda företrädare att granska och analysera förändringarna av de självstyrande områdenas status med tonvikt på och att studera och rapportera om satsningen på vätgasenergi i . 13 , musikpris samt natur- och miljöpris delar ut tre priser: ett litteraturpris, ett musikpris och ett natur- och miljöpris. Prissumman för alla priser är . inrättades av de nordiska ländernas regeringar och delades ut första gången . Litteraturpriset har delats ut till en författare för ett skönlitterärt verk på ett av de nordiska ländernas språk. Avsikten med priset är att öka intresset för grannländernas litteratur och språk samt för den nordiska kulturgemenskapen. Pristagaren utses av en nordisk bedömningskommitté. Svenska medlemmar i kommittén var 1999 författaren och litteraturkritikern . Vid en ceremoni på Museet för nutidskonst Kiasma i utdelades 1999 till den danska författaren för diktsamlingen . Från nominerade verk var Personkrets 3:1 av och Klangernas bok av . delades ut första gången för skapande och utövande tonkonst, då . delas priset ut , vartannat för det skapande musikområdet till verk av en nu levande nordisk kompositör, och vartannat till det utövande musikområdet. tillsätter en nordisk bedömningskommitté bestående av fem medlemmar från de nordiska länderna som utses på grundval av de musikområden som skall bedömas. Den svenska medlemmen musikpris var utbildningsledare . tilldelades den finländske dirigenten 1999. Priset delades ut i samband med det gemensamma mötet mellan och och ägde rum i det nyinvigda . Nominerade från var: jazzbasisten och trombonisten . 1994 beslöts att upprätta natur- och miljöpris vid sidan av de två kulturprisen. Enligt stadgarna kan priset ges till en person som har gjort en anmärkningsvärd insats för natur- och miljövården i eller till en grupp människor, en organisation, ett medium, ett företag eller en institution som i sin verksamhet har lyckats integrera hänsyn till naturen på ett speciellt berömvärt sätt. i samband med öppningen av 51:a session i delades natur- och miljöpris 1999 ut till Agenda 21-kontoret, föreningen och Miljö på . Agenda 21-kontoret tilldelas priset "för att ha lyckats med att skapa ett nätverk i lokalsamhället, som uppfångar idéer och förstår att omsätta dem i praktiskt miljöarbete". De svenska medlemmarna i priskommittén var naturvårdschef och byråchef . yttrande och interna beslut 2/1999 Tvärsektoriell handlingsplan och åtgärder för barn och unga (A 1194/nord) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd å utarbeide en tverrsektoriell handlingsplan for barn og unge; å utvikle et nordisk samarbeid om barns psykiske helse; å i samarbeid med de nordiske barneombud se på behovet for en klarlegging av begrepet "barnets beste", og vurdere aktuelle tiltak for å øke debatt og oppmerksomhet rundt begrepets innhold både i fagmiljøer og i den allmenne befolkning; å i samarbeid med barneombud og rettsvesen, innlede et nordisk samarbeid for å belyse barnets prosessuelle , for å sikre at barnets beste ivaretas i alle sammenhenger; å sammen med barneombudene og internettleverandørene utrede mulighetene for en felles nordisk internettvakt; å utvikle en erfaringsutveksling mellom de nordiske land når det gjelder barns og unges medbestemmelse og innflytelse på lokalt og regionalt plan. 3/1999 Barns rättigheter (A 1194/nord) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske lands regjeringer å aktivt implementere barnekonvensjonen, initiere kommunene til å anta barnekonvensjonen og følge opp sin forpliktelse etter konvensjonens art 42 til å spre kunnskap om den; å arbeide for å utvikle og iverksette gode metoder for barns og unges medbestemmelse og innflytelse på lokalt, regionalt og nasjonalt plan. 4/1999 Barn och unga i glesbygd (A 1195/nord) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at udarbejde en udredning om børn og unges situation i spredt bebyggede områder i . Udredningen bør være færdig i løbet af og skal bl.a. fokusere på hvorvidt børns og unges rettigheder, med hensyn til uddannelsesmuligheder og sociale forhold i spredt bebyggede områder, bliver varetaget i lige så høj grad som for børn og unge i centrale områder; at samle ny viden om børn og unges situation med fokus på fordele og ulemper ved opvækst i spredt bebyggede områder; hvordan informationsteknologien (fx internettet) kan bidrage til at minimere periferiens ulemper for børn og unge, og hvordan denne udvikling kan forstærkes. at indenfor de eksisterende støtteordninger fremme og opmuntre samarbejde og erfaringsudveksling mellem spredt bebyggede områder i de nordiske lande med henblik på deres arbejde for børn og unge. 5/1999 Mobbning och våld bland barn och ungdomar (A 1196/nord) att genomföra en studie om på vilket sätt den fysiska miljön i skolan samt minskad vuxentäthet i skolor och efter skoltid leder till en försämrad skolmiljö med mobbning och våld som vardagsinslag och att barn och ungdomar i allt högre grad upplever ensamhet i hemmet; att stödja och utveckla nordiskt forskarsamarbete och utväxling av forskningsresultat om mobbning; att utarbeta en nordisk handbok baserad på lokala erfarenheter av motverkande av mobbning bland barn och ungdomar samt att utvidga det nordiska skolsamarbetet till att även omfatta frågor om skolans fysiska och psykiska miljö. 6/1999 Ökat samarbete med de baltiska staterna (1203/p) rekommenderar de nordiska regeringarna att inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete intensifiera samarbetet med de baltiska länderna. 7/1999 Budgeten för det nordiska samarbetet 2000 (B 187/p) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at fortsætte den løbende dialog omkring budgetprocessen at tage tilbørligt hensyn til Rådets ønsker, som de fremgår af de af Rådets fremsatte rekommandationer at gennemføre følgende ændringer i budgetforslaget for 2000: 1-2212-2 Nordisk Ungdomskomite med 1-2299-2 Sessionslandenes kulturprogram med 1-2510-1 Nordisk Skolesamarbejde med 1-2522-1 Støtteordningen for nordisk folkeoplysning og voksenoplæring med 1-3140-2 Nordisk Komite for Bioetik med 2-0810-3 til 2-0860-2 Nærområdeprogrammet med 2.050.000 DKK 2-0860-2 Bærekraftig ressourcehusholdning med 1.000.000 DKK 4-0450-2 Støttetil frivilligsektoren med 1-2214-1 Styregruppe for nordisk børne- og ungdoms-kultur med 1-2224-2 indsatser i nordisk film- og mediesamarbejde med 1-2505-2 Dispositionsmidler - Uddannelse og Forsk-ning med 1-3110-2 Nordisk Forskningspolitisk Råd (FPR) med 2-3310-2 Projektmidler - Miljø med 1.000.000 DKK 3-4620-2 Velfærdsforskning med 1.500.000 DKK at i øvrigt tilgodese de synspunkter der fremføres i præsidiets betænkning. 8/1999 Uppföljningen av rekommendationer (A 1209/k) rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att se över sina rutiner för handläggning och politisk behandling av rekommendationer; att i samråd med de nordiska samarbetsorganen utveckla informationen om ärendenas handläggning och dokumentation; att ta initiativ till samråd mellan ämbetsmannakommittéernas medlemmar och tjänstemän i olika sekretariat; att i meddelandena så långt möjligt redovisa effekterna av vidtagna åtgärder; att återinföra ett system där nationella bidrag till meddelandena görs tillgängliga för medlemmar. 9/1999 Strategi för nordiskt utbildnings- och forsknings-samarbete 2000-2004 (B 186/nord) att fastställa ministerrådsförslag B 186/nord angående som foregangsregion for udvikling af menneskelige ressourcer, strategi for nordisk uddannelses- og forskningssamarbejde 2000-2004, med beaktande av de synpunkter som framförts av . 10/1999 Ömsesidigt godkännande av förhandsgranskning av film (A 1193/nord) rekommenderar de nordiska ländernas regeringar att utreda förutsättningarna för en nordisk överenskommelse om ömsesidigt godkännande av förhandsgranskning av film och att, som ett första steg i genomförandet av en sådan överenskommelse, införa en samordnad finsk-svensk filmgranskning. 11/1999 Ansattes representasjon i bedriftenes styrer i forbindelse med grenseoverskridende bedriftsetableringer (A 1198/euro) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at undersøge hvordan man sikrer de ansattes muligheder for indflydelse og repræsenta-tion i virksomhedernes bestyrelser i forbindelse med grænseoverskridende selskabs-dannelser i . Undersøgelsen skal ses i forhold til både EUs lovgivning og de nordiske landes forskellige lovgivning om ansattes repræsentation i virksomheders styrende organer. 12/1999 Handlingsplan för avskaffande av gränshinder i (A 1207/nord) att förelägga förslag till en samlad handlingsplan för avskaffande av störande gränshinder inom . 13/1999 Den nordiske arbejdsformidling og formidling af arbejdsmarkedsrelevant information for at sikre en geografisk mobil arbejdskraft (A 1200/euro) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer, at pålægge de centrale arbejdsmarkedsmyndigheder at oprette forbundne hjemmesider på Internet for internet-arbejdsformidling, således at arbejdsgivere og arbejdstagere kan udbyde og efterspørge arbejdskraft i alle de nordiske lande, at pålægge en central instans i hvert land (f.eks. arbejdsmarkedsmyndighederne) at sikre, at oplysninger, som er relevante for mennesker, som ønsker at søge/tage arbejde i et andet nordisk land, er tilgængelige på internet. Det kan være oplysninger om reglerne for arbejdsløshedsforsikring, socialforsikring, skat, told, sygesikring, ferie-/orlovsregler, børnepasning, skoleforhold m.m.), at de ansatte på arbejdsformidlingskontorerne uddannes til bedre at leve op til Retningslinier for nordisk arbejdsformidlingssamarbejde og de bilaterale aftaler om arbejdsformidlingssamarbejde, at arbejdsmarkedspolitiske tiltag udvides til at omfatte hele , at udforme kriterier for sammenligning af uddannelser, erhvervserfaring og andre meriter, således at arbejdsgiverne kan vurdere ansøgere relativt enkelt. 14/1999 Könsuppdelning i nordisk individbaserad officiell statistik (A 1192) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at påse, at nordisk individbaseret officiel statistik skal være kønsopdelt, såfremt ikke særlige grunde taler imod dette. 15/1999 Nordisk engasjement for sterkere fokus på sosiale standarder i Verdensbanken (A 1197/euro) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer at anvende de eksisterende kanaler til at påvirke Verdensbankens arbejde, således at der lægges større vægt på at Verdensbankens bistandsprojekter bidrager direkte eller indirekte til at øge mulighederne for at de fundamentale arbejdstagerrettigheder i overensstemmelse med ILOs deklarationer kan opretholdes. 16/1999 Fängelseundervisning (A 1199/nord) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at utrede mulighetene for samarbeidsprojekter om fengselundervisning i et nordisk perspektiv og at komme tilbake til Nordisk Råd med forslag til tiltak. 17/1999 Nordisk handel med CO2-kvoter (A 1201/när) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske lands regjeringer: at de i arbeidet med å etablere et felles system for prising av miljøkostnader ved produksjon av elektrisitet, utformer et felles system for handel med CO2-kvoter. at de, når et nordisk kvotesystem er etablert, arbeider for å inkludere andre land i i et slikt marked. 1/1999 Berättelse från , inklusive revisionsberättelse, (C 5/k) att och fondsekretariatet genomför de av revisorerna föreslagna åtgärderna vad gäller utformningen av fondens årsräkenskaper. 1/1999 Helhetssyn på lärande och social utveckling (A 1196/nord) antar följande interna beslut att uppmärksamma behovet av en helhetssyn på lärande och social utveckling med aktiv medverkan av elever, lärare och föräldrar t.ex. genom en konferens. 2/1999 Samarbete och informationsutbyte med (A 1203/p) att de arbetsgrupper som tillsätts inom organ i sitt arbete, då så är lämpligt med hänsyn till arbetsuppgifterna, skall beakta möjligheterna till samarbete och informationsutbyte med parlamentariker från . 3/1999 Uppföljningen av rådets rekommendationer (A 1209/k) att ta upp samtliga rekommendationer på sessionernas dagordningar, att fästa ökad uppmärksamhet vid utformningen av rekommendationer och att dessa också ses i förhållande till handlingsplaner o.d. på området, att uppmana de nationella delegationerna att behandla de förslag i rapporten av rekommendationer som rör deras respektive parlament och regering. Etter invitasjon fra Nordisk Råd og møttes parlamentarikere fra de nordiske land og , lokalpolitikere fra og representanter for sameparlamentene i , og samt for urbefolkningen i i 7.-9. for å drøfte hvorledes folkevalgte representanter best kan stimulere til et nærmere samarbeid over landegrensene i . Til stede var også representanter for , ministre, representant for EU-kommisjonen, samt observatører fra , Den parlamentariske Østersjøkonferansen, Arktisk parlamentarisk komité, Vestnordisk Råd og . Sentrale temaer for møtet var: samarbeid mellom og med spesiell vekt på utdannelse, kontakt mellom mennesker, samferdsel, helse- og sosialspørsmål, likestilling og urbefolkningens . Parlamentarikerne understreket betydningen av det samarbeid som er etablert i og noterte med tilfredshet de resultater som kom frem på møte i 5. . Parlamentarikerne pekte på at dette samarbeidet også berører land i EU/EØS og som har en særskilt avtale med . samarbeidet er et godt eksempel på hvorledes den nordlige dimensjon i EU kan utvikles i praktiske former. EUs politikk for den nordlige dimensjon bygger på eksisterende programmer og finansieringsmekanismer. For å fremme investeringene i regionen, er det behov for en bedre koordinering mellom de ulike finansieringsformer, f.eks. gjennom økt samarbeid med internasjonale finansieringsinstitusjoner. Parlamentarikerne noterte med tilfredshet vedtak om iverksettelse av et helsesamarbeidsprogram for årene 1999-2002 samt kommende arbeid innen områdene miljøvern og atomsikkerhet, økonomi og energi, transport og turisme, kultur og utdannelse, demokratibygging og ungdomssamarbeid. Parlamentarikerne la vekt på at den økonomiske utvikling i regionen må styrkes, samtidig som hensyn må tas til regionens sårbare miljø. En bærekraftig økonomisk utvikling vil være en nødvendig forutsetning for å bedre levevilkårene i regionen. Et vesentlig bidrag for å nå denne målsetting, vil være å skape ny optimisme i regionen. Tiltak rettet mot de unge og tiltak for å bedre helsesituasjonen er i denne sammenheng viktig. Den sosiale infrastruktur med bl.a utdannelsesprogram og primærhelsetjeneste må forbedres. På denne bakgrunn vil parlamentarikerne oppfordre regjeringene i de berørte land, EU-kommisjonen, og Nordisk Minis terråd til å gjennomføre nedenstående politiske tiltak samt å rapportere til parlamentarikerne om så vel oppfølgingen av disse anmodningene som utviklingen generelt av samarbeidet i . Disse myndighetsorganer oppfordres til å - bidra til å bedre koordineringen av de ulike regionale virkemidler som nå anvendes i regionen, hvor EUs Tacis-program kan spille en viktig rolle, samt å øke samarbeid med internasjonale finansieringsinstitusjoner,