frsrdg · GN04Rr12 · 2000-01-01 00:00:00 — Beredningsgruppen består av ledamöter från styrelsen samt externa experter. Förstärkningen till den kulturvetenskapliga forskningen syftar bl.a. till att stödja projekt som är gränsöverskridande mellan discipliner och att stödja forskarrörlighet internationellt, nationellt mellan universitet, högskolor och andra verksamheter. och framstod det som allt klarare att medlen från löntagarfonderna, som förvaltades i Fond 92-94, stigit i värde och att det efter utskiftningen av medel till forskningsstiftelser och stiftelsehögskolor skulle finnas ett flertal miljarder kvar. beslöt regeringen, med bemyndigande av , att även överföra två högskolor till privaträttslig form. Därmed bildades Stiftelsen och Stiftelsen . Som stiftelsekapital och reservfond användes medel från de tidigare löntagarfonderna motsvarande högst . uppgick kvarvarande medel till . Regeringen föreslog att medel skulle avsättas till ytterligare sju stiftelser. Av dessa föreslogs fem stiftelser ha till uppgift att främja forskning och utbildning. Stiftelsernas ändamål skulle gälla kompetensutveckling, högre utbildning och forskning i , projekt med ett internationellt miljöuniversitet, vårdforskning samt internationalisering av forskning och högre utbildning. delade regeringens uppfattning att forskning och forskarrekrytering skulle främjas och godkände därmed förslaget. för särskild kompetensutveckling inrättades, och kompetensutveckling (). Ett stiftelsekapital motsvarande ca avsattes. Stiftelsen gavs tre ansvarsområden, nämligen profilforskning vid de mindre och medelstora högskolorna, främjande av användning av informationsteknologi samt näringslivets kunskaps- och kompetensutbyte med universitet, högskolor och institut. Stiftelsen betonar att verksamheten inte är fokuserad på forskning utan att stiftelsen i första hand har en uppgift att få till stånd en samverkan mellan t.ex. näringsliv och universitet och högskolor när det gäller forskarutbildning och utbyggnad av forskningsprofiler vid nya högskolor. stadgar innebär även ett åtagande för stiftelsen att vid omstrukturering av industriforskningsinstitut liksom vid nybildning av industriforskningsinstitut tillskjuta aktiekapital samt att täcka vissa direkta kostnader vid omstrukturering av instituten. Vidare kan stiftelsen finansiera forskartjänster vid instituten och tvärvetenskapligt inriktade projekt som bedrivs i samarbete mellan institut. av stiftelsens tillgångar får användas för industriforskningsinstituten. av högre utbildning och forskning av högre utbildning och forskning (STINT) har till uppgift att främja internationaliseringen av högre utbildning och forskning. Inledningsvis tilldelades stiftelsen i stiftelsekapital. Stiftelsens verksamhet ska inriktas på finansiering av svenska och utländska postdoktorers vistelser vid utländska respektive svenska universitet och högskolor. Vid stiftelsens bildande påtalade regeringen att stiftelsen i dessa avseenden bedriver en verksamhet som ansluter nära till den verksamhet som och Kungl. Därför avsåg regeringen att utforma stadgar och arbetsordning för stiftelsen så att synnergieffekterna dem emellan togs till vara. Enligt stiftelsen förekommer i praktiken en arbetsfördelning mellan institutionerna. Vidare ska stiftelsens verksamhet inriktas på stipendiering av unga akademiker från länder i dynamisk utveckling för att dessa ska kunna studera i . Stiftelsen har därutöver som särskild uppgift att övergångsvis och vid behov medverka i finansieringen av deltagande i EU:s fjärde ramprogram för forskning. Inom ramen för detta har ca fördelats. Största mottagaren är (), vars andel av stödet uppgår till . Forskningsråden utgör exempel på andra mottagare. fattade stiftelsen beslut om att inte medverka med finansiering i projekt som får stöd från EU:s femte ramprogram, annat än efter bedömningar från fall till fall. och allergiforskning () har till uppgift att främja forskning och forskarutbildning med inriktning på allergier och annan överkänslighet. Vid riksdagsbehandlingen anförde utbildningsutskottet att det vore till fördel om de medel som anvisas av stiftelsen delas upp i två lika stora delar för respektive område, för att säkerställa en jämbördig behandling av de båda områdena. Proportionellt sett har allergiforskningen i praktiken fått en större andel av de fördelade medlen. Stiftelsen påtalar att fördelningen av anslag i första hand har utgått från ansökningstryck, kvalitet på ansökningar och bedömning av från samhällets synpunkt viktiga forskningsprojekt. Stiftelsens verksamhet ska utmärkas av att insatser koncentreras så att forskargrupper med hög kvalitet främjas och att projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner befordras. Stiftelsens verksamhet ska också utmärkas av samverkan och samfinansiering med övriga organ som stöd till forskning och forskarutbildning inom stiftelsens verksamhetsområde. Dessutom ska de behov av forskning som den förändrade strukturen för vårdutbildningarna föranleder beaktas. med anknytning till och med anknytning till och () har till uppgift att stödja forskning och utbildning med denna inriktning vid en ny struktur för högre utbildning i () utan begränsningar till vissa discipliner. Stiftelsen ska vid uppfyllandet av sitt ändamål bidra till uppbyggnad och finansiering av forskning och forskarutbildning vid och den akademiska infrastrukturen därtill. Stiftelsen har till ändamål att stödja internationellt inriktad forskning och utbildning vid vid . Institutet har till uppgift att bedriva forskning och utbildning inom miljöområdet, särskilt inom området industriell miljöekonomi. Stiftelsen ska bidra till finansiering av forskning och utbildning och se till att verksamheten är internationellt inriktad och av högsta kvalitet samt främjar en hållbar utveckling. Stiftelsen ska också eftersträva samfinansiering med internationella intressen och svenskt näringsliv. Enligt stiftelsens styrelse har frågan om samfinansiering först nu börjat diskuteras. Verksamheten har varit inriktad mot att klargöra stiftelsens uppdrag, beakta frågor om kapitalplacering samt att utvärdera verksamhetens kvalitet. Förutom de fem forskningsstiftelserna beslutade regeringen att inrätta en stiftelse för att främja ett vitalt kulturliv, Stiftelsen . Det gjordes för att främja kulturlivet i som helhet och på skilda orter. Som motiv till inrättandet angav regeringen bl.a. att den kreativa kraft som kulturen representerar kan öka orters och regioners attraktionskraft för t.ex. turistverksamhet, men även för utlokalisering och etablering av annan verksamhet. Vidare angav regeringen att närmande till det övriga gjorde det viktigare att utveckla den svenska kulturtraditionen. Enligt stiftelseförordnandet ska stiftelsen stödja långsiktiga och nyskapande kulturprojekt. Stödet ska stimulera det regionala kulturlivet och stärka tillväxt och utveckling. presenterade den dåvarande borgerliga regeringen en proposition rörande innovationsstöd. Regeringen ansåg att en stiftelse borde bildas för att öka det finansiella stödet till innovationer. beslöt i enlighet med regeringens förslag. Därmed inrättades Stiftelsen . Stiftelsen har till uppgift att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsstadier som antas kunna kommersialiseras samt på andra sätt verka för främjandet av innovationer. Innovationsstödet ska i första hand rikta sig till enskilda personer eller nystartade företag. Stiftelserna har byggt upp förhållandevis små kanslier för att administrera verksamheten. Enligt MISTRA har stiftelsen ett kansli som är dimensionerat för att hantera ett tiotal program. För att klara av projektansökningar har man tillfälligt fått köpa in tjänster från och Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Även Vårdal uppger att man tar in extra personal vid hög arbetsbelastning. har dock jämfört med övriga löntagarfondsstiftelser ett stort kansli. På kansliet arbetar ca 20 personer, därutöver finns ca 10 personer anställda som arbetar med informationsspridning. Den miljöekonomiska stiftelsen i däremot har inga egna kansliresurser. Stiftelsens administration hanteras av MISTRA. Enligt stadgarna har stiftelsernas styrelser ansvaret för att förmögenheten förvaltas på ett betryggande sätt, så att riskerna begränsas och möjligheter till god avkastning tillvaratas. Stiftelserna har valt olika lösningar för sin kapitalförvaltning. låter Framtidens kultur Kammarkollegiet förvalta stiftelsens kapital i enlighet med vad styrelsen beslutat. anlitar såväl Kammarkollegiet som privata fondförvaltare. Kammarkollegiet är också rådgivande till stiftelsen vid fastställande av riktlinjer för kapitalplacering. har en egen kapitalförvaltare anställd av stiftelsen. Övriga stiftelser anlitar privata fondförvaltare. För gäller dock att en mindre del av stiftelsens aktieportfölj förvaltas av extern förvaltare. För att följa förvaltarnas arbete har också olika lösningar valts. Under ansvarar ett kapitalutskott för den direkta styrningen av förvaltningen. Såväl MISTRA som har en kommitté utsedd av styrelsen som följer förvaltarnas arbete. STINT har en av styrelsen utsedd planeringsdelegation som bereder och beslutar i kapitalförvaltningsärenden. För gäller att två ledamöter med särskild kunskap i förmögenhetsförvaltning ingår i styrelsen. Därutöver har stiftelsen en särskild finanskommitté där bl.a. dessa ledamöter ingår. Den miljöekonomiska stiftelsen vid använder också en privat fondförvaltare. Stiftelsen påtalar att man besitter ett brett miljökunnande. Däremot har stiftelsen själv ställt frågan om den ekonomiska kompetensen skulle behöva förstärkas med tanke på att stiftelsen uppfattar att en huvudsaklig uppgift är att förvalta stiftelsens kapital. Företrädare för påtalar att man inför nomineringen av den nya styrelsen tagit hänsyn till detta behov. Vid bildandet av stiftelserna bedömde regeringen den totala tiden för stiftelsernas livslängd till . Enligt regeringen var en tidsbegränsad men i gengäld kraftigare förstärkning av forskningen att föredra framför mindre insatser . ansåg att de tidsramar regeringen angivit skulle betraktas som riktmärke och att stiftelsernas verksamhet med en framgångsrik förmögenhetsförvaltning borde kunna utsträckas . av den svenska forskningspolitiken (Forskning 2000) föreslog att stiftelserna endast borde dela ut den långsiktiga realavkastningen av sitt kapital. Därmed skulle verksamheten kunna permanentas. Detta skulle i princip ge stiftelserna evig livslängd. Enligt regeringen påverkar stiftelsernas utdelningstakt och livslängd förutsättningarna för den nationella forskningspolitiken. Regeringen påtalar att man därför avser att noggrant följa stiftelsernas beslut vad gäller dessa frågor. De samlade tillgångarna för samtliga löntagarfondsbildade stiftelser (inklusive den kulturvetenskapliga donationen) uppgick till (se tabell 4.2). Flertalet av stiftelsernas stadgar innehåller bestämmelser som ger dem möjligheter att förbruka inte bara avkastningen på sitt kapital utan också själva grundkapitalet. Ett undantag är vars kapital inte får förbrukas. Därmed avgör stiftelsernas styrelse i de flesta fall frågor om utdelningstakt och livslängd. I något fall har även stiftelsens revisorer haft synpunkter på omfattningen av en stiftelses utdelningar. För flera av stiftelserna begränsas dock styrelsens handlingsutrymme av att en minsta tidsperiod inom vilken kapitalet får förbrukas har lagts fast i stadgarna. Stiftelsen utgör ett sådant exempel. Av stadgarna framgår att huvuddelen av kapitalet bör förbrukas . Resten bör förbrukas . är ett annat exempel. Stiftelsens stadgar innehåller vissa bestämmelser om i vilken omfattning medel ska delas ut för olika ändamål. Stadgarna anger att kapitalet för respektive ändamål inom stiftelsens ansvarsområde ska disponeras utifrån skilda förutsättningar även i fråga om varaktighet. har stiftelsen t.ex. fördelat ut det mesta av de av kapitalet som avser främjande av informationsteknologi. Flera av stiftelsernas styrelser har fattat beslut om att begränsa utdelningen, bl.a. SSF och . Styrelsen för SSF beslöt 1998 att man skulle förbruka kapitalet . har ett nytt styrelsebeslut tagits som innebär att utdelningstakten kommer att reduceras från ca till ca , räknat . Med rimliga antaganden om kapitaltillväxten bedömer stiftelsen att kapitalet kommer att räcka . har också fattat ett beslut om att begränsa utdelningarna i syfte att kunna fördela forskningsstöd av . I kontakter med framgår att frågan om stiftelsernas livslängd i högsta grad är intressant. Vid bildandet av stiftelserna framhöll regeringen att den finansiering av olika verksamheter som stiftelserna bidrar med inte är något som staten avses överta ansvaret för, sedan stiftelserna i vissa fall slutfört sina uppdrag. , som handlägger frågor om Innovationscentrum, anger dock att man kommer ställas inför ett påtagligt behov av att lösa frågan om vad som händer , då stiftelsen inte längre anslår medel. Innovationscentrum utgör i stort sett den enda externa finansiären av stöd till enskilda innovatörer. Detta väcker i sin tur frågan om vem som ska tillgodose detta behov och hur detta då ska finansieras och administreras. Departementet anger att avsikten är att frågan ska lösas inom en befintlig struktur. 5 Verksamhetens inriktning och omfattning Stiftelsernas uppgifter framgår av stadgarna, som är fastställda av regeringen med utgångspunkt i de beslut fattade vid bildandet. gjorde en genomgång av stiftelsernas ändamål och resurser som underlag för bedömning av hur de skulle komma att påverka balansen i det svenska forskningssystemet. Utredningen konstaterade att forskningsstiftelserna inneburit förstärkningar över i princip hela forskningsfältet men särskilt förstärkningar inom miljöforskning, vårdforskning och probleminriktad naturvetenskaplig-teknisk forskning. SCB:s undersökning av FoU för visar att forskningsstiftelsernas dominerande mottagare av FoU-medel var universitetssektorn . Av SCB:s redovisning (se tabell 5.1) framgår att syftet med stiftelsernas FoU-verksamhet till största delen () avser allmän kunskapsutveckling. Med främjande av allmän kunskapsutveckling menas FoU-verksamhet som syftar till att höja kunskapsnivån inom ett ämnesområde och som inte har betydelse för eller kan hänföras till ett speciellt ändamål. Stiftelserna har sinsemellan olika uppgifter. Några stiftelser har en tydlig forskningsinriktning som SSF, MISTRA, och den kulturvetenskapliga donationen till . Vid bildandet av SSF och MISTRA angav statsmakterna att forskningsinsatserna kan avse såväl grundforskning som tillämpad forskning samt, inte minst, områden däremellan. De tvärvetenskapliga aspekterna underströks också. Av revisorers enkätstudie framgår att tyngdpunkten ligger på den tillämpade forskningen. Andra stiftelser med forskningsinriktning, men med en mer avgränsad uppgift, är som stödjer forskning och utbildning inom områden med anknytning till och vid . Ett annat exempel är vid , som har till uppgift att stödja internationellt inriktad forskning och utbildning vid institutet. Institutet svarar för den forskning och utbildning som bedrivs genom de anslag som stiftelsen tilldelar. Båda dessa stiftelser utgör exempel på nysatsningar. anger att verksamheten i första hand inte är fokuserad på forskning utan att man i första hand har en samverkansuppgift som innebär att bygga upp och skapa förutsättningar för nya samarbetsformer mellan universitet och högskola och näringsliv. Vid bildandet av stiftelsen angav regeringen att högskolornas samarbete med näringslivet borde utvecklas på så sätt att varje högskola skulle ges möjlighet att utveckla en avgränsad forskningsinriktning med större djup. Stiftelsen borde upp till en viss nivå, normalt , kunna svara för delfinansiering av sådan forskning. Vid forskningsstiftelsernas tillkomst betonades bl.a. en koncentration av insatser så att forskningscenter eller forskningsområden med internationell slagkraft kunde etableras och att forskarrekrytering och forskarutbildning stärktes. Enligt är forskarutbildningen föremål för den avgjort mest betydelsefulla balansförskjutningen till följd av stiftelserna. Revisorerna har i enkäten ställt frågan om vilken nivå forskningen bedrivs på. Av svaren framgår att forskningen i första hand avser postdoktoral och doktorandnivå. I samtal med forskningsråden framkommer att råden jämfört med stiftelserna har ett nationellt ansvar för grundforskningen i . I detta ansvar ingår såväl att stimulera bredd i forskningsinsatserna som att bibehålla och utveckla den svenska nationella kompetensen. Stiftelserna, som inte har ett sådant samhällsansvar, kan i stället satsa på för dagen "heta" områden. Resultatet av revisorernas enkät och tidigare studier visar att stiftelserna i första hand stödjer projektverksamhet. Omfattningen av stöd varierar, från stora omfattande mångmiljonprogram, inom t.ex. SSF och MISTRA, till betydligt mindre projekt på några . Vidare ges stöd i form av stipendier av olika slag från exempelvis STINT. Stiftelsen ger stöd till enskilda eller nyetablerade företag i form av bidrag eller som lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. 5.1 Stiftelserna som finansiärer Eftersom stiftelsernas kapital, verksamhetsinriktning samt stadgebestämmelser varierar uppvisar stiftelserna också olika årliga bidrag. Bidragen varierar från SSF:s årliga anslag på ca till den miljöekonomiska stiftelsen i , som delade ut ca . Stiftelserna som finansiärer av forskning är det land inom som avsätter störst andel av bruttonationalprodukten, , till forskning och utveckling. De samlade FoU-resurserna i landet uppgick till uppskattningsvis . Den största delen av svensk FoU finansieras och utförs inom enskild sektor. De samlade statliga insatserna för FoU uppgår till ca 15 miljarder . Utöver de statliga insatserna för FoU tillför forskningsstiftelserna nära . Tabellen nedan bygger på den redovisning () gjort av FoU-medel. I tabellen redovisas FoU-medel fördelade på ändamål för samt fördelningen av medel via budgetpropositionen och forskningsstiftelserna (exkl. Jubileumsfonds kulturvetenskapliga donation). Den kulturvetenskapliga donationen stöder i första hand humanistisk och kulturvetenskaplig forskning och bidraget för uppgår till . Tabell 5.1: FoU-medel fördelade på ändamål (Mkr) Ändamål Totalt Via budgetprop. Via stiftelser % andel via stiftelser Jordbruk/skogsbruk/jakt och fiske 275 275 0 0,0 Industriell verksamhet 677 627 50 7,4 Energi/vatten 676 666 10 1,5 Transport/telekom. 753 748 5 0,7 Boende/samhällsplanering 164 164 0 0,0 Fysisk miljö/naturvård 415 130 285 68,7 Hälso och sjukvård 174 144 30 17,2 Socialvård/socialmiljö/omsorg 126 115 11 8,7 Kultur/massmedia/fritid 103 103 0 0,0 Undervisning 400 35 5 12,2 Arbetsmiljö/personalskydd 554 553 1 0,2 Offentlig förvaltning/ Samhällsservice 256 256 0 0,0 Utforskning av jorden/ Atmosfären 191 191 0 0,0 Allmän vetenskaplig utveckling 10 891 9 711 1 180 1,8 Matematik/naturvetenskap 2 291 2 088 202 8,8 Teknik 2 194 1 730 465 21,2 Medicin 3 459 3 296 163 4,7 Lantbruksvetenskap 674 656 17 2,6 Samhällsvetenskap 1 145 983 161 14,1 Humaniora 697 530 166 23,9 Tvärvetenskap 86 86 0 0,0 FoU som inte går att fördela 347 342 5 1,4 Rymdverksamhet 372 372 0 0,0 Försvar 1 122 1 122 0 0,0 Samtliga ändamål 16 789 15 212 1 577 9,4 Civila FoU-ändamål 15 667 14 090 1 577 10,1 Källa: Statistiska meddelanden, Statliga anslag till forskning och utveckling Av intresse att notera är att stiftelsernas andel av FoU-medel till fysisk miljö utgjorde av de totala statliga anslagen till miljöforskning. Stiftelserna har tagit över statlig finansiering Avvecklingen av löntagarfonderna innebar betydande överföringar av medel till stöd för svensk forskning och forskarutbildning. har ställt sig bakom regeringens uppfattning om att det är rimligt att ta hänsyn till stiftelsernas väldiga tillgångar och deras utdelningskapacitet när man gör överväganden om den totala omfattningen av de statliga resurserna för forskning. Därmed ansluter sig till vad regeringen har uttalat om möjligheterna att främja en samordning mellan stiftelsernas insatser och statliga insatser. beslöt , efter förslag från regeringen, om en neddragning av forskningsrådens och anslag samt anslaget till rymdforskning med i genomsnitt eller totalt ca . Motivet till besparingarna var det statsfinansiella läget och de stora resurser för forskning som tillförts forskningsstiftelserna. Det bedömdes att huvuddelen av besparingarna skulle kunna kompenseras genom medel från stiftelserna. Även budgetförslaget för innehöll besparingskrav, som godkändes av . Besparingarna för kunde enligt regeringen kompenseras genom en förbättrad samverkan mellan råd och forskningsstiftelser. I enlighet med regeringens förslag beslöt om besparingar inom forskningsrådens verksamhet under . Forskningssystemet hade enligt regeringen tillförts ytterligare resurser genom stiftelsernas verksamhet. Som exempel kan nämnas att MISTRA delade ut ca . Av detta hänförde sig ca till kostnader för verksamhet som tidigare finansierats av . Vidare beslöt att minska forskningsrådens anslag med , vilket bedömdes som möjligt genom att bl.a. STINT kunde svara för finansiering av forskarutbytet med utlandet. bör påpekas att det är upp till varje stiftelse att själv besluta om hur anslag ska fördelas. Flertalet av stiftelsernas stadgar innehåller inga föreskrifter om i vilken omfattning medel faktiskt ska delas ut. I detta sammanhang kan STINT nämnas. I enlighet med sina stadgar hade STINT att ge kompletteringsfinansiering för deltagande i EU:s fjärde ramprogram. För det gällande programmet, femte ramprogrammet, har dock fattat ett beslut om en viss kompletteringsfinansiering. Enligt regeringen väckte denna begränsning starka negativa reaktioner från forskare, myndigheter och institut. I regeringens budgetförslag för anger regeringen att man avser att i nästa forskningspolitiska proposition återkomma i frågan om den framtida nationella medfinansieringen. 5.2 Utvärdering av stiftelsernas verksamhet Vid stiftelsernas bildande angav regeringen att verksamheten regelbundet borde bli föremål för kvalificerad utvärdering och uppföljning, bl.a. för att ge stiftelserna underlag för omprövning och omprioritering. Riktlinjerna för utvärdering och uppföljning borde därvid anges. Av stiftelsernas stadgar framgår vem respektive vilka som ska ha rätt att utvärdera verksamheten. För flertalet av forskningsstiftelsernas stadgar framgår att Kungl. Veten-skapsakademien (KVA) och/eller () och/eller Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien har rätt att granska stiftelsernas verksamhet. Dessa utvärderingar syftar bl.a. till att granska om stiftelserna finansierar verksamhet som kan anses vara i överensstämmelse med stiftelsernas ändamål. Stiftelsernas verksamhet har i skiftande grad varit föremål för utvärdering. Som exempel kan nämnas att MISTRA granskats av akademierna, medan och varit föremål för enstaka utvärderingar. KVA har rätt att granska . Någon granskning har dock inte gjorts. Den miljöekonomiska stiftelsen i har både KVA och IVA rätt att granska. Akademierna har inte heller utvärderat denna stiftelse. Stiftelsens verksamhet har dock utvärderats av en oberoende utvärderingsgrupp på uppdrag av stiftelsens styrelse. Detta gäller även Stiftelsen , som IVA har rätt att granska. En oberoende konsult har på styrelsens uppdrag utvärderat verksamheten. Enligt företrädare från KVA finns inga tydliga riktlinjer för hur valet av utvärderingsinsatser ska göras. Vid stiftelsernas tillkomst satte akademierna upp höga ambitioner vad gäller granskning. För MISTRA fann KVA, tillsammans med övriga akademier, snabbt en form för att genomföra årliga utvärderingar av verksamheten. För övriga stiftelser har inte någon generellt lämplig utvärderingsform hittats eller utarbetats. har gått igenom de utvärderingsinsatser genomfört och vad man framöver förväntas göra. En diskussion pågår om vilken inriktning utvärderingarna ska ha. Det gäller exempelvis effekter av och kvaliteten på stiftelsernas verksamhet.