frsrdg · GN04Rr12 · 2000-01-01 00:00:00 — Programstyrelsen ska före inge en rapport med redovisning av igångsatta projekt, arbetsläge och uppnådda resultat under föregående år. Senast efter det att verksamheten inom ett program upphör, till följd av att avtalet löpt ut, ska programstyrelsen inge en slutrapport till MISTRA. Efter ca tre till görs en halvtidsutvärdering av programmen. För utvärderingen svarar den internationella utvärderingsgruppen. Ett villkor för att få fortsätta programmen är att utvärderingen för den första perioden är positiv. Enligt MISTRA har revisorn från en revisionsbyrå till uppgift bl.a. att granska om verksamheten håller sig inom ramarna för ändamålet. Dessa revisorer svarar för själva detaljgranskningen. Stiftelsen anser det mer oklart vad den av RRV utsedda revisorn bidrar med. Stiftelsen följer bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling. Upphandlingar genom ett anbudsförfarande görs bl.a. av ekonomihanteringen, tjänster för förvaltningen av kapital och informationsinsatser. Skogs- och Lantbruksakademien och Kungl. har enligt rätt att granska verksamheten. Så har gjorts för samtliga verksamhetsår. Enligt MISTRA har utvärderingarna gjorts av personer med stort intresse och god kunskap på området. Stiftelserna har regelbundna kontakter på VD-nivå. Vid dessa möten ingår representanter från MISTRA, SSF, , samt Framtidens kultur. Gemensamma frågor diskuteras. Exempel på frågor som diskuteras är erfarenheter av samarbete med departement, universitet, högskolor, institut och statliga forskningsfinansiärer. Vidare diskuteras förslag till forskningsstöd som berör flera stiftelser och i övrigt frågor om hur projekt och program utvärderas och avrapporteras. MISTRA samverkar med universitet och högskolor, näringsliv, sektorsorgan som och samt . Samverkan sker i första hand inom ramen för stiftelsens programverksamhet. Stiftelsen tar själv initiativet till sådan samverkan. MISTRA samverkar också inom miljöforskningsområdet med forskningsråden, bl.a. med () och (). har haft ett uppdrag från regeringen att tillsammans med utreda frågan om behovet av kunskap och forskning om hållbar utveckling och toxikologisk forskning. har också av regeringen fått ett uppdrag att i samverkan med göra en samlad bedömning av miljöforskningen. I dessa arbeten har bl.a. MISTRA deltagit för att diskutera och utveckla gemensamma forskningsprogram inom området. I kontakter på kanslinivå med andra forskningsfinansiärer utbyts information och planerade och beslutade insatser samordnas. Främst söks en samordning som innebär att varje forskningsfinansiär tar totalansvar för en viss satsning för att undvika betungande administration för forskare och finansiärer. I hälften av MISTRA:s forskningsprogram bidrar andra offentliga forskningsfinansiärer och/eller företag med väsentlig del av finansieringen. MISTRA anser att de kontakter som förekommer med fungerar väl. Dock är kontakterna inte särskilt frekventa. Stiftelsen efterfrågar ett större engagemang och intresse från sida. Vidare uttalar stiftelsen önskemål om att regeringen tar initiativ till att bjuda in stiftelsen andra forskningsfinansiärer i syfte att diskutera gemensamma frågor. Inför tidigare nomineringar av nya styrelseledamöter har stiftelsen inte kontaktats. En ny styrelse utses . Den avgående styrelseordföranden har lämnat synpunkter till departementet. och kompetensutveckling () och kompetensutveckling () bildades med ett stiftelsekapital på . Marknadsvärdet på kapitalet uppgick till ca . Stiftelsen fattade beslut om att stödja nya projekt med . Enligt stiftelsens stadgar får av tillgångarna användas i samband med omstruktureringen av industriforskningssystemet. av stiftelsens tillgångar avser finansiering av utbildning på doktors-, licentiat- och magisternivå i enlighet med vad som anges i stadgarna. Denna del av kapitalet får förbrukas under . av stiftelsens tillgångar avser profilforskning vid landets nya universitet och högskolor. Endast avkastningen på det kapital som avsatts för ändamålet får förbrukas. Slutligen avser av stiftelsens tillgångar främjande av användning av informationsteknik. Denna del av kapitalet får förbrukas under . Medlen bör fördelas efter förslag från ett organ för prioritering m.m., som under stiftelsens styrelse är skilt från fondens övriga verksamhet. ska bestå av minst nio och högst tretton ledamöter, vilka utses för en bestämd tid. Regeringen utser och entledigar samtliga ledamöter samt bestämmer vem som ska vara ordförande. Ordförandens arvode uppgår till . Övriga ledamöter erhåller per sammanträde. Antalet sammanträden uppgår till cirka sex . informerar styrelseledamöterna om deras ansvar. För förvaltning av förmögenheten har stiftelsen en egen kapitalförvaltare, som är anställd på stiftelsens kansli. Portföljen består av noterade svenska aktier. När stiftelsens verksamhet startade beslutade styrelsen om ett placeringsreglemente. Det finns ett särskilt kapitalutskott för att diskutera placeringsstrategier m.m. inom ramen för reglementet. Utskottet består av kapitalförvaltaren, styrelseordföranden, vice ordföranden, samt extern expertis. Kapitalförvaltaren redovisar också sitt arbete vid varje styrelsesammanträde. Enligt stadgar har stiftelsen tre ändamål. Dessa är att främja bred användning av IT, att stimulera och finansiera profilerande forskning vid landets mindre och medelstora högskolor samt att stödja kunskaps- och kompetensutbyte mellan å ena sidan näringslivet och å andra sidan universitet, högskolor och forskningsinstitut. Stiftelsens satsningar inom dessa områden är uppdelade på s.k. programområden, som i sin tur är uppdelade i delprogram. Stiftelsens satsningar inom IT görs inom delprogrammen utbildning, näringsliv, forskning och utveckling, basteknik och system samt främjande av övrig IT-användning. För att öka samverkan och kunskapsutbytet mellan näringsliv, universitet, högskolor och forskningsinstitut är stiftelsen verksam inom pro- gramområdena kunskaps- och kompetensutbyte mellan näringsliv, högskola och forskningsinstitut, forskning vid nya högskolor samt omstrukturering av industriforskningssystemet. Stiftelsen arbetar med att sprida erfarenheter från sina projekt. Detta görs bl.a. genom programområdet information och attitydpåverkan. Enligt stiftelsen är verksamheten i första hand inte fokuserad på forskningen i sig utan mer på att hitta nya samarbetsformer inom utbildning och forskning, som exempelvis att bygga forskningsprofiler på högskolor tillsammans med näringslivet. På kansliet arbetar ca 20 personer, därutöver finns ca 10 anställda som arbetar med informationsspridning och med utvärdering av projekten. All administration och beredning av projekten ligger inom kansliet. Det gäller även utbetalningar och uppföljning av de över 900 projekten. Vid avslag lämnas skriftligt besked där motivet för avslaget anges. Kvaliteten på ansökningarna varierar högst betydligt och det går därmed enligt stiftelsen inte att dra några generella slutsatser. Många av de grupper som vänder sig till är dock ovana med ansökningsförfarande, vilket motiverar en fördjupad dialog med anslagssökandena. Som stöd i beslutsprocessen finns fyra fasta beredningsgrupper utsedda av styrelsen med ledamöter från högskola och näringsliv. Dessa är knutna till programmen för IT-användning, kunskapsöverföring, nya högskolor samt informations- och attitydpåverkan. Projektbeslut som överstiger bereds inom någon av dessa grupper. Beredningsgrupperna har till uppgift att utgöra ett stöd vid ärendehandläggningen, behandla enskilda ansökningar, följa insatserna samt att bedöma större projekt. omfattas inte av förvaltningslagens bestämmelser om jäv. Eftersom stiftelsen uppvisar starka drag av offentligrättslig verksamhet har stiftelsen ändå valt att tillämpa lagens bestämmelser. Stiftelsens jävsbestämmelser omfattar samtliga medarbetare. Här inkluderas anställda, ledamöter i beredningsgrupper, styrelsens ledamöter samt utomstående experter och konsulter. Stiftelsen har tidigare genomfört ett antal upphandlingar utan att tillämpa lagen om offentlig upphandling (). Stiftelsen förklarar detta med att man i början av sin verksamhet bedömde att man inte var underkastad lagens bestämmelser. Efter den kritik som riktades mot stiftelsens upphandlingar av konsulter för IT-satsningar i skolan, lät styrelsen revisorerna granska detta. anser man från stiftelsens sida att det är självklart att lagens bestämmelser ska tillämpas. Upphandlingsbestämmelserna och interna riktlinjer för upphandling har förts in i stiftelsens metodhandbok. En revisor från en revisionsbyrå svarar för siffergranskningen och den av RRV utsedda revisorn summerar den gångna verksamheten inför årsredovisningen. RRV-revisorn intar enligt stiftelsen inte någon särskild roll i förhållande till den roll byrårevisorn har. Principerna för hur återrapporteringen till stiftelsen ska göras har utvecklats och framgår nu av avtalen. Varje projekt som beviljas stöd ska avge en verksamhetsrapport samt en rapport över den ekonomiska redovisningen. Stiftelsen genomför också stickvis kontroller av projekten. För större projekt krävs årlig rapportering samt slutrapport avseende både verksamhet och ekonomi. Kraven på den ekonomiska redovisningen anpassas till projektets storlek och inriktning samt längd. Vid större projekt krävs ofta att den ekonomiska rapporten ska vara granskad av revisorer. Det förekommer förseningar av rapporter. Det finns ännu inte ett utarbetat system för hur stiftelsens kansli på ett enkelt sätt ska kunna se vilka rapporter som inte inkommit . Arbete med detta pågår. Som motprestation för stöd ställer stiftelsen även krav på motfinansiering i de flesta fall och en plan för informations- och spridningsaktiviteter, som ska godkännas av stiftelsen. Enligt stadgar ska stiftelsen tillse att den verksamhet som man bedriver utvärderas regelbundet. har satt i gång ett utvecklingsarbete inom utbildningsområdet. Syftet var att skapa goda exempel på hur IT-tekniken kan användas i utbildningssammanhang. På stiftelsens uppdrag utvärderar universitet stiftelsens skolutvecklingsprojekt och läromedelsprogram. () och () ska ha rätt att granska stiftelsens verksamhet. En granskning har gjorts av verksamheten för åren 1994-juni 1998. Granskningsgruppen studerade om verksamhet ligger inom stadgarnas ramar samt om verksamheten bedrivits effektivt och ändamålsenligt. Gruppen har i första hand kommenterat stiftelsens kommunbaserade skolprojekt i skolan, som är stiftelsens största satsning. och Samhälle (SNS) utvärderar redan från inledningen stiftelsens kunskapsutbytesprogram för att integrera erfarenheterna i stiftelsens löpande verksamhet och fortsatta uppbyggnad av verksamheten. planerar stiftelsen utvärderingsinsatser inom områdena IT och funktionshinder, kultursatsningen, högskoleområdet samt IT inom hälso- och sjukvård. En utvärderingspolicy är under utarbetande. Stiftelsen samarbetar i större gemensamma program med och Ett nära samarbete bedrivs även med och regeringens delegation för IT i skolan när det gäller erfarenhetsspridning från skolsatsningen. Samråd sker med näringslivsorganisationer inför större satsningar. Gemensamma projekt finansieras och löpande samråd förekommer även med övriga löntagarfondsstiftelser. Stiftelsens erfarenheter av samarbetet med myndigheter, organisationer och stiftelser är mycket gott. Man anser att det leder till effektivare medelsanvändning och till ett bra erfarenhetsutbyte. Informella kontakter med departementet förekommer bl.a. i samband med större satsningar på mindre och medelstora högskolor, insatser för industriforskningsinstituten och IT i skolan. Stiftelsen är tillsammans med staten genom delägare i ett gemensamt holdingbolag () för statens ägande i industriforskningsinstituten. Kontakterna med departementen har stärkts sedan stiftelsens tillkomst. inbjuds stiftelsen bl.a. som remissinstans. Någon återkoppling från departementet angående årsredovisningarna förekommer inte. av högre utbildning och forskning (STINT) av högre utbildning och forskning (STINT) inrättades . Den tilldelades ett kapital på . Marknadsvärdet på stiftelsens kapital uppgick till ca . Stiftelsen fördelade ca . Stiftelsen kan arbeta med avkastning på kapital och successiv avveckling av kapitalet, dock inte än . beslutade att man ska bedriva verksamheten så att kapitalet ej förbrukas. ska bestå av minst sju och högst elva ledamöter, vilka utses för en bestämd tid. Regeringen utser och entledigar samtliga ledamöter samt bestämmer vem som ska vara ordförande. har stiftelsens styrelse bestått av sju ledamöter. Arvodena fastställs av styrelsen och uppgår till för ordförande, för vice ordförande och för övriga ledamöter. För styrelseledamöter med ytterligare uppdrag inom stiftelsen utgår per uppdrag. Stiftelsen har tagit initiativ till att informera styrelsen om deras personliga ansvar, bl.a. om ansvarsfrågorna. Styrelsen ansvarar, enligt stadgarna, för att stiftelsens förmögenhet förvaltas på betryggande sätt så att riskerna begränsas och möjligheterna till god avkastning tillvaratas. En placeringsdelegation, som utses av , bereder och beslutar i kapitalförvaltningsärenden. Ingen professionell kompetens finns i själva styrelsen. Verksamhetens inriktning och omfattning STINT har till ändamål att främja internationalisering av svensk högre utbildning och forskning. Enligt stadgarna ska stiftelsens verksamhet byggas upp successivt och inriktas på finansiering av svenska och utländska postdoktorers vistelser vid utländska respektive svenska universitet och högskolor stipendier till unga akademiker från länder i dynamisk utveckling för studier i samt främjande av utbildningsmöjligheter för dessa vid svenska lärosäten tilläggsfinansiering, övergångsvis och vid behov, av deltagande i EU:s fjärde ramprogram för forskning. Baserat på dessa riktlinjer bidrar stiftelsen till verksamhet inom ett antal olika programområden. STINT:s program för stipendier till svenska postdoktorer (postdoktorala stipendier) riktar sig till yngre forskare. Programmet är öppet för forskare från alla vetenskapsområden. har stiftelsen beviljat sammanlagt 298 stipendier för yngre forskare till ett belopp av ca . Stiftelsens program för gästforskare (/Scholars) syftar till att knyta utländska forskare till svenska miljöer , . Stiftelsen har givit bidrag till sammanlagt 111 gästforskare till ett belopp av ca . 1999 att utöka gästforskarprogrammet med . Stiftelsen bidrar också med medel för att ge möjlighet för svenska forskargrupper och individer att samarbeta med utländska institutioner (STINT Fellowships Programme) Programmet är öppet för alla vetenskapsområden och för samarbete med institutioner i länder utanför Europeiska unionen. Projekten finansieras av stiftelsen . finansierar stiftelsen 69 projekt till en kostnad av ca . STINT ger också stipendier för postgraduate-studenter från länder i dynamisk utveckling (STINT Scholarships). Scholarships ges till studenter från vissa länder i , samt . Stiftelsen har beviljat 240 stipendier. STINT Programme for Teaching Excellence syftar till att ge möjlighet för svenska universitets- och högskolelärare att få erfarenhet av undervisning och utbildning vid utländska lärosäten. I samma syften kan medel sökas för att knyta utländska lärare till svenska institutioner. Sedan programmet inleddes har 78 bidrag beviljats till en kostnad av ca . STINT medverkar enligt stadgarna också i finansieringen av det svenska deltagandet i EU:s fjärde ramprogram genom att ge bidrag till den motfinansiering som forskningsprojekten förutsätter. Sammanlagt har stiftelsen avsatt ca till programmet. fattades beslut om EU:s femte ramprogram för forskning. Stiftelsen kommer att ge bidrag för medfinansiering endast till universitet och högskolor samt forskningsinstituten. har avsatts för detta ändamål. STINT har sex anställda. Kansliets uppgift är att utarbeta förslag till program, hantera ansökningar inom olika program, ge stöd till beredningsgrupper, administrera beviljade bidrag och stipendier, hålla kontakt med andra forskningsfinansiärer m.m. har STINT övertagit ansvaret och finansieringen av de program för postdoktorala stipendier som forskningsråden tidigare haft. Inom stipendieprogrammet finns ett nära samarbete mellan stiftelsen och forskningsråden. Råden granskar inkomna ansökningar och förslag till beslut utarbetas av en gemensam beredningsgrupp bestående av forskningsrådens huvudsekreterare. STINT:s VD är ordförande i beredningsgruppen. Ansökningar till STINT Visiting Scientists/Scholars och STINT Fellowships Programme granskas av sakkunniga föreslagna av forskningsråden. Förslag till beslut utarbetas av särskilda beredningsgrupper. För STINT Scholarships gäller att studenterna ska ha avlagt grundexamen och antagits till utbildning på masternivå vid något av de utbildningsprogram som stiftelsen godkänt. Utbildningsanordnarna disponerar stipendierna och väljer ut stipendiaterna. När det gäller STINT Programme for Teaching Excellence bedöms ansökningarna av stiftelsens kansli och en styrelseledamot. Beslut om ansökan meddelas den sökande skriftligt. I skrivelsen anges inte motivet till avslag men kan erhållas på begäran. Kvaliteten på ansökningarna bedöms av stiftelsen i flertalet fall vara mycket god. kommer stiftelsen att arbeta med en egen beredningsorganisation och därmed inte använda forskningsrådens olika granskningsgrupper. Fyra beredningsgrupper för kulturvetenskap, medicin, naturvetenskap och teknik kommer att bedöma ansökningarna om postdoktorala stipendier, gästforskarbidrag och bidrag till forskningssamarbete (Fellowships Programme). Avsikten är att på detta sätt få ökade möjligheter till dialog mellan styrelse och beredningsorgan och större genomslag av styrelsens prioriteringar. har fastställt särskilda regler för de fall då jäv ska anses föreligga. Jävsbestämmelserna omfattar såväl styrelseledamot som extern ledamot i stiftelsens arbetsgrupper eller motsvarande. Stiftelsen ska tillse att den verksamhet som stiftelsen stödjer utvärderas regelbundet. Anslagsmottagare ska avge en årsrapport där man beskriver vad man gjort, spenderat pengarna på, publikationer etc. Efter genomförd verksamhet ska också en ekonomisk rapport och en slutrapport presenteras. I kontakt mellan STINT och bidragsmottagaren eller stipendiaten regleras hur vetenskaplig och ekonomisk rapportering ska lämnas. De formella kraven på den ekonomiska redovisningen är att den ska ge en rättvisande och överskådlig bild av vilka olika kostnadsslag som belastat bidrag. Om, vilket ännu ej varit fallet, ett bidrag ej avrapporteras enligt avtal kommer eventuell ansökan om nytt bidrag ej att beviljas. Stiftelsens verksamhet revideras av en revisor från en revisionsbyrå, en revisor utsedd av RRV och en sakrevisor utsedd av styrelsen på förslag från IVA och KVA. Enligt STINT kontrollerar revisorn från revisionsbyrån bokföringen. Den av RRV utsedda revisorn ägnar sig åt förvaltningsrevision medan sakrevisorn granskar formen för verksamheten t.ex. beredning av ärenden. Enligt STINT kompletterar revisorerna varandra i sitt arbete. Stiftelsen följer bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling. STINT uppger däremot att det i begynnelsen rådde oklarheter om man lydde under lagen eller inte. Man säger emellertid att man redan upphandlade flera tjänster innan det blev helt tydligt vad som gällde, t.ex. kapitalförvaltning och resebyråtjänster. () har enligt rätt att granska stiftelsens verksamhet. KVA har under hand aviserat att man överväger en mer regelrätt utvärdering av STINT:s verksamhet. Av stadgarna framgår att stiftelsen ska samverka särskilt med men även med forskningsråd, akademier och övriga organ med likartade uppgifter. STINT påpekar att stiftelsen inte är någon renodlad forskningsstiftelse men att man haft ett nära samarbete med en rad FoU-myndigheter vad gäller medfinansiering av svenskt deltagande i EU:s ramprogram. I strävan att internationalisera kulturvetenskaperna har stiftelsen inlett ett samarbete med . STINT anser att detta samarbete fungerar väl. Enligt STINT dominerades kontakterna med departementet av den politiska strid som pågick om forskningsstiftelserna. var kontakterna ansträngda och sporadiska. fungerar kontakterna på det hela taget väl. Såväl ordförande som VD har kontakt med tjänstemän och den politiska ledningen. STINT anser att båda parter torde vara betjänta av en kontinuerlig dialog för att hålla varandra informerade om verksamheter och planerade insatser eller förändringar. och allergiforskning () och allergiforskning () bildades efter beslut av regering och riksdag. Stiftelsen erhöll vid inrättandet ett kapital uppgående till . Marknadsvärdet på stiftelsens kapital uppgick till ca . Stiftelsen fördelade ca . Stiftelsen kan arbeta med såväl avkastning på kapital som avveckling av detta, dock av . beslutade styrelsen att stiftelsen under minst en tjugoårsperiod ska arbeta med uppbyggnad av en struktur för vård- och omsorgsforskning. Stiftelsens stadgar anger som minimitid för dess existens. Stiftelsens angelägenheter handhas av en styrelse med minst sju och högst elva ledamöter, vilka utses för en bestämd tid. Regeringen utser och entledigar samtliga ledamöter samt bestämmer vem som ska vara ordförande. består av nio ledamöter. Arvodena fastställs av styrelsen och uppgår till 2 basbelopp för ordförande, dvs. , 1,5 basbelopp för vice ordförande samt 1 basbelopp, , för övriga ledamöter. Stiftelsen har själv tagit initiativ till att informera styrelseledamöterna om deras ansvar. Stiftelsens VD informerar nya styrelseledamöter om deras personliga ansvar med biträde av jurist vid behov. Enligt stadgarna ansvarar styrelsen för att stiftelsens förmögenhet förvaltas på ett betryggande sätt så att riskerna begränsas och möjligheterna till god avkastning tillvaratas. En finanskommitté, som utses av styrelsen, följer noga förvaltarnas arbete. Ingen professionell ekonomisk kompetens finns bland styrelsens ledamöter. Av denna anledning har styrelsen till finanskommittén knutit två bankmän med gedigna erfarenheter av ekonomisk förvaltning. Verksamhetens inriktning och omfattning Stiftelsen har till ändamål att främja forskning och forskarutbildning på vårdområdet samt forskning och forskarutbildning med inriktning på allergier och annan överkänslighet. Stiftelsens verksamhet ska byggas upp successivt på grundval av stiftelsens egna, självständiga bedömningar. Utmärkande för stiftelsens verksamhet ska vara: koncentration av insatser så att forskargrupper med hög kvalitet främjas befordrande av projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner befordrande av forskarutbildning och forskarrekrytering samverkan och samfinansiering med övriga organ som ger stöd till forskning och forskarutbildning inom stiftelsens verksamhetsområde. Den dominerande delen av forskningsstödjande verksamhet går till projektstöd inom vård- och allergiområdet. Antalet ansökningar uppgår till ca 1 000/år. Beviljandegraden för ansökningar inom vårdforskning är , medan beviljandegraden inom allergiforskning är . Antalet ansökningar till teman inom vårdområdet har varit fyra gånger fler än till allergiområdet. Totalt har ca delats ut i projektstöd till vårdforskning och ca till allergiforskning. kompletterades stiftelsens forskningsrådslika projektstöd med nya former av stöd till vård- respektive allergiområdet. De viktigaste besluten rör stödet till ett nytt allergicentrum vid samt stöd till nya forskartjänster inom vissa ämnen inom vårdområdet vid olika universitet. har 6 anställda. Kansliet svarar bl.a. för strategisk planering av forskningstema. Därutöver ingår all administration i samband med granskningsarbetet som ombesörjs av externa granskare i ett antal olika grupper. Utvärderingsarbetet av stiftelsens verksamhet planeras och administreras av kansliet.