frsrdg · GN04RR2 · 2000-01-01 00:00:00 — tycker att revisorernas beskrivning av vägars och järnvägars miljöaspekter är onödigt negativ. tycker att revisorernas beskrivning ger en i stort sett korrekt bild av planeringsprocess, tillämpning av miljökonsekvensbeskrivningar m.m. framhåller att de problem som tas upp är kända och att verket i stor utsträckning redan har initierat åtgärder som ska leda till förbättringar. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) tycker att revisorernas rapport innehåller en noggrann och korrekt återgiven genomgång av planeringsprocessen samt en omfattande studie av hur processen fungerar i praktiken. () delar revisorernas bedömningar och tillstyrker de förslag revisorerna framför. VTI anser att rapporten ger en pedagogisk översikt över planeringsprocessen ur ett MKB-perspektiv och finner det värdefullt att och inbegrips i samma analys. Institutet anser dock att beskrivningen av investerings- och planeringsprocesserna ges alltför stort utrymme i förhållande till redovisningen av revisorernas egna bedömningar och förslag. VTI uppger vidare att många av de förtjänster och brister med MKB-processen som behandlas i rapporten är kända . VTI framhåller värdet av att granskningar av statliga verk utförs av oberoende organ såsom revisorer. i har inga synpunkter på revisorernas rapport. i län anser att revisorernas överväganden och förslag är bra. Länsstyrelserna i , , , län, , län, , och instämmer i huvudsak i revisorernas slutsatser. i anser att revisorerna presenterar en bra analys med viktiga och centrala slutsatser. anser dock att slutsatserna kan lyftas fram ännu tydligare. anser att det även är motiverat att göra liknande granskningar av hur andra myndigheter hanterar miljöaspekterna i sin verksamhet. i anser att revisorerna på ett förtjänstfullt sätt har beskrivit hur och hanterar miljöaspekter vid investeringar i vägar och järnvägar samt tagit upp väsentliga frågeställningar rörande länsstyrelsernas handläggning av dessa frågor. i anser att rapporten ger en utmärkt sammanfattning av trafikverkens planeringsprocedurer och problemen kring miljöfrågornas hantering i allmänhet och miljökonsekvensbeskrivningar i synnerhet. delar i allt väsentligt den beskrivning som ges i rapporten. Verket anser att det är viktigt att åtgärder vidtas för att stärka miljöfrågornas roll i infrastrukturprojekten. Revisorernas utgångspunkter och inriktning () är kritiskt till att revisorerna inte har granskat miljöfrågornas hantering utifrån ett hållbarhetsperspektiv. VTI anser att revisorerna borde ha tagit det miljöanpassade transportsystemet som utgångspunkt och analyserat i vilken mån nuvarande planeringsprocess är ett effektivt redskap i arbetet för att anpassa transportsystemet. Analysen kunde också ha tagit sin utgångspunkt i verkens sektorsansvar för miljön och revisorerna ha granskat om planeringsprocessen är ett effektivt redskap i utvecklingen av detta sektorsansvar. , Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och VTI påpekar att rapporten inte omfattar miljökonsekvensanalyser i strategisk planering. menar att miljökonsekvensbeskrivningar i övergripande planering kan underlätta beskrivningar på projektnivå. Uppgifter på projektnivå är dessutom av intresse vid uppföljning av effekterna av de strategiska planerna. KFB ifrågasätter om inte revisorernas rapport borde ha omfattat en beskrivning av roll som samordnande organ i planeringsprocessen och som ansvarig för metodutvecklingen. KFB anser att denna roll är speciellt viktig i det strategiska skedet, där det bl.a. finns behov av metodutveckling när det gäller strategiska miljöbedömningar. Även VTI anser att det finns ett stort behov av metodutveckling för strategisk miljökonsekvensbedömning. VTI efterlyser också en utvärdering av miljökonsekvensbeskrivningsprocessen på strategisk nivå. Institutet anser att det hade varit intressant med en analys av hur miljömålet i det transportpolitiska beslutet hanteras i samband med de riktigt stora och avgörande besluten, t.ex. den övergripande medelsfördelningen inom ramen för verkens tioåriga investeringsplaner. Förändringar med anledning av nya lagar och regler och håller på att ta fram nya föreskrifter och planeringshandböcker med anledning av och de ändringar i väglagen och lagen om byggande av järnväg som trädde i kraft . uppger att innebär ökad arbetsbelastning både för länsstyrelserna och väghållningsmyndigheterna. har arbetat aktivt tillsammans med länsstyrelserna för att försöka minimera onödig byråkrati i planeringsprocessen. i uppger att tiden efter införande har varit krävande. Det beror inte enbart på att nya regler ska tillämpas, utan också på den stora mängd ärenden som har blivit följden av ökade satsningar på miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder. uppger att man för att klara den stora ärendevolymen har försökt finna fungerande samarbetsformer vid handläggningen både internt och med . Länsstyrelserna i regionen har också försökt skapa en regional samsyn när det gäller bl.a. lagtillämpning och arbetsformer. i påpekar att den nya lagstiftningen lett till behov av större insatser . anser att den ökade arbetsbördan bör avspeglas i anslagstilldelningen. Miljöaspekterna måste finnas med under hela processen Revisorerna framhåller betydelsen av att de förslag som anges i och miljökonsekvensbeskrivningar följs upp och beaktas under hela processens gång. Av rapporten framgår att många miljöaspekter som diskuteras i och miljökonsekvensbeskrivningar inte följs upp i arbetsplanen eller järnvägsplanen på ett tillfredsställande sätt. Revisorerna anser därför att och i planerna tydligare bör redovisa hur miljöaspekterna ska beaktas. Revisorerna anser också att länsstyrelserna i större utsträckning bör bevaka att miljöaspekterna tillgodoses i och planer. uppger att planeringshandboken för järnvägsplan kommer att innehålla krav på att järnvägsplanen ska innehålla ett avsnitt där det tydligt redovisas vilka av de åtgärder som föreslås i miljökonsekvensbeskrivningen som faktiskt ska vidtas. Av avsnittet i planen ska också framgå om någon föreslagen åtgärd inte avses bli utförd och motivet härför. Om järnvägsplanen är otydlig på denna punkt kan villkor om att åtgärder ska vidtas komma att föreskrivas i fastställelsebeslutet. menar att revisorernas undersökning grundas på material som härstammar från en period med stor tidspress och därmed också mer omfattande brister i dokument och process än . uppger att verket har saknat praxis för heltäckande redovisning av miljöåtgärder i arbetsplan och för att föra över arbetsplanens ambitioner till bygghandling. har prövat olika former för att göra arbetsplanerna tydligare. De nya handböckerna kommer att omfatta formerna för redovisning av miljöåtgärder och de krav som ska anges i fastställelsebeslut. () anser att det är värdefullt att revisorerna påtalar skillnaden mellan regelverkets höga ambitioner och planeringsprocessens praktiska verklighet. Revisorernas bedömning att MKB-instrumentet i en del fall har sådana brister att miljöfrågorna glöms bort under processens gång kan enligt VTI ses som ett tecken på att det fortfarande finns ett stort behov av att höja såväl effektiviteten hos MKB-instrumentet som miljöfrågornas status i infrastrukturplaneringen. VTI anser att en höjning av kompetensen hos utredare och handläggare också är angelägen. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) anser att revisorernas iakttagelse att många miljöaspekter inte följs upp i planerna är viktig. KFB konstaterar att revisorernas slutsatser har stöd i resultat från forskning om beslutsprocessen. betonar vikten av att miljöaspekterna finns med under hela beslutsprocessen. Verket anser att det är viktigt att öka medvetenheten om att miljökonsekvensbeskrivningen endast är ett av flera beslutsunderlag och att de åtgärder verken verkligen avser att genomföra därför även ska anges tydligt i arbetsplanen/järnvägsplanen. delar revisorernas synpunkter att beskrivningen av miljöåtgärder i planerna bör förbättras. Verket erinrar om att ett beslut om upprättande/fastställelse av en plan ska jämställas med ett tillståndsbeslut enligt . anser att det är viktigt att och utformar sina arbetsplaner respektive järnvägsplaner så att dessa dokument blir ungefär lika detaljerade som de tillstånd som ges med stöd av . Länsstyrelserna i , län och län understryker vikten av att miljöaspekterna följs upp i planerna. i har vid granskningen av miljökonsekvensbeskrivningar och arbetsplaner uppmärksammat och konsulterna på att miljöskyddsåtgärderna måste arbetas in i arbetsplanerna och att miljökonsekvensbeskrivningarna måste vara tydliga. uppger att hanteringen har förbättrats, men att det ännu kvarstår några steg innan en godtagbar nivå har uppnåtts. i ser en gradskillnad mellan den formulering som anges i revisorernas rapport , "en godkänd miljökonsekvensbeskrivning skall fogas till arbetsplanen eller järnvägsplanen", och lagtexten (15 § väglagen som trädde i kraft ), "miljökonsekvensbeskrivningen skall godkännas av berörda länsstyrelser innan den tas in i arbetsplanen". anser att miljökonsekvensbeskrivningen och arbetsplanen med den senare lydelsen kan sägas utgöra en handling, som fastställs vid ett och samma tillfälle. Därför ska åtgärder som beskrivs i en miljökonsekvensbeskrivning inte behöva upprepas i arbetsplanens text. i betonar vikten av att länsstyrelserna noggrant avstämmer miljöfrågornas hantering i trafikverkens planer i förhållande till miljökonsekvensbeskrivningarna. i menar att länsstyrelserna bör säkerställa att yttrandet över och Banver kets planer innefattar synpunkter som även skulle ha lämnats i ett remitterat miljöbalksärende. Även pekar på viktiga roll i verkens arbete med planerna. i och län upplever att känsliga miljöfrågor ofta förs över till bygghandlingsskedet i stället för att redas ut i planerna. i uppger att en sådan hantering ofta har inneburit merarbete för i efterhand, då oförutsedda problem har uppstått. anser att alla miljöpåverkande faktorer bör tas in i plan/MKB, eftersom inte har någon formell roll i byggskedet. i anser också att det är osäkert hur miljöfrågorna hanteras efter det att planerna har fastställts (i bygghandlingar, under entreprenadupphandling och under själva byggandet). i län understryker betydelsen av att miljöaspekter finns redovisade i bygghandlingarna. anser att det finns risk för att endast tekniska åtgärder redovisas där. i menar att det även behövs rutiner för att hantera ändringar i ett projekt som kan uppstå vid upphandlingen av entreprenörer. och tillsynsmyndigheten bör informeras om förändringar som har betydelse för miljön. Miljöeffekter av färdiga projekt måste följas upp Revisorerna konstaterar att och saknar rutiner för att följa upp väg- och järnvägsinvesteringarnas miljöeffekter efter det att vägarna och järnvägarna har tagits i drift. Få uppföljningsstudier har publicerats. Varken eller har heller något system för att ta till vara och sprida de kunskaper som uppföljningarna ger. Revisorerna understryker betydelsen av att verken följer upp sina investeringar i större utsträckning. Den kunskap som uppföljningarna ger kan användas både för att vidta korrigerande åtgärder och för att förbättra bedömningen av miljöaspekter i framtida projekt. Revisorerna anser att verken bör tillse att resurser för uppföljning av ett projekt avsätts redan när projektets budget bestäms. Formerna för uppföljningen bör verken bestämma tillsammans med länsstyrelserna i samband med att planerna fastställs. Revisorerna utgår från att verken rapporterar resultatet av uppföljningarna till berörd länsstyrelse eller kommun och att dessa tillser att verken vidtar nödvändiga korrigerande åtgärder. Revisorerna föreslår att och tillsammans upprättar ett system för att sprida de kunskaper och erfarenheter som verkens uppföljningar ger. konstaterar att verket måste bli bättre på uppföljning och erfarenhetsåterföring, även om verket har "en allmän känsla av att det är lite bättre ställt med uppföljningen än vad revisorerna säger". Verket påpekar att planerade miljöledningssystem kommer att innehålla rutiner för hur miljöfrågor ska hanteras vid bl.a. uppföljning av projekt. I de flesta projekt ska man dessutom upprätta ett kontrollprogram tillsammans med länsstyrelser och kommuner. Verket tillstår att det kan finnas mera att göra vad gäller uppföljning. Idén om att avsätta resurser för uppföljning redan i projektbudgeten anser vara väl värd att ta till vara. anser i likhet med revisorerna att och tillsammans borde skapa ett system för att ta tillvara och sprida kunskaperna från uppföljningar. uppger att en ny uppföljningshandbok kommer att bli klar . I handboken ska bl.a. bedömning av uppföljningsbehov behandlas. har erfarenhet av uppföljningsprogram som generar stora datamängder till liten nytta. Även frågan om finansiering ska behandlas i handboken. Finansieringen har varit ett stort hinder för uppföljningsaktiviteter . anser att om syftet med uppföljningsaktiviteter är att generera ny och gemensam kunskap ska undersökningar göras i form av FoU-projekt. Den projektansvarige ska använda resultatet för att överväga om kompletterande åtgärder eller korrigering krävs. anger vidare att verket inte har något system för erfarenhetsåterföring, men att utvecklingsarbete har påbörjats. () delar revisorernas kritik av och insatser när det gäller uppföljning av investeringarnas miljöeffekter. VTI anser att det finns tecken på bristande insikt om erfarenhetsåterföringens värde för framtida planering. VTI anser att verken i ökad utsträckning borde söka sig till expertisen vid forskningsutförande organ för hjälp med metodutveckling inom uppföljningsområdet. VTI anser att det ligger ett stort samhällsintresse i att uppföljningsresultat blir kända och tillgängliga. Revisorernas förslag att och inrättar ett gemensamt system för erfarenhetsåterföring kan enligt VTI ge effektivitetsvinster i verkens arbete med sektorsansvaret för miljön. delar revisorernas uppfattning att uppföljningen av miljöeffekterna av genomförda projekt är otillräcklig. Verket anser att ett kontrollprogram, som bl.a. anger hur uppföljning ska genomföras, bör föreskrivas för de större projekten. Det är också viktigt att resurser avsätts för sådan uppföljning. Länsstyrelserna delar revisorernas uppfattning att det är viktigt att följa upp projektens miljöeffekter. Länsstyrelserna i , , , län, , och betonar betydelsen av att rutiner för uppföljning arbetas fram. i anser att uppföljning av infrastrukturinsatser är viktig också utifrån andra aspekter. Det gäller t.ex. om anläggningarna uppfyller de bedömningar som gjorts i planeringen vad gäller restider, rörlighet, trafiksäkerhet och andra externa effekter. Ökad kunskap om nya anläggningars effekter är värdefull för bedömningar av vilka typer av åtgärder som bäst verkar mot de mål som sätts upp. påpekar att det är viktigt att uppföljningar av väg- och järnvägsprojekten görs i nära samverkan med kommuner och länsstyrelser. i anser att uppföljning av miljöeffekter har flera fördelar. Uppföljningsarbetet är särskilt viktigt i de fall då osäkerhet råder kring miljökonsekvenserna. menar att nyckeltal och indikatorer kan ha stor betydelse vid uppföljningen av miljöeffekter. i anser att uppföljningen brister både i projekteringsskedet och byggskedet samt efter färdigställandet. uppger att även om det är önskvärt att är delaktig i uppföljningen kan detta inte prioriteras . i ska tillsammans med och utarbeta rutiner för rapportering av verkens uppföljningsresultat. anser att lagstiftningen bör ses över för att tydliggöra roll i uppföljning av projekt. betonar betydelsen av miljöövervakning på såväl nationell som regional nivå. i tycker att uppföljningsdelen bör formaliseras i lagstiftningen. anser att det är otillfredsställande att resurs-krävande arbete med miljökonsekvensbeskrivningar inte följs upp. hävdar att det är trafikverkens ansvar att systematisera en uppföljning av projekts miljökonsekvenser, men att länsstyrelserna bör införa rutiner för att bl.a. kräva redovisningar av uppföljningarna. i län anser också att uppföljning av miljöpåverkan bör lagregleras. tycker att det är viktigt att resurser för uppföljning avsätts i samband med att budgeten för ett projekt bestäms. Resurser bör också avsättas för att utveckla ett system för erfarenhetsåterföring. i anser att uppföljning av hur miljökonsekvensbeskrivningar får genomslag i utförandet kan minimera risken för att helheten går förlorad i en process där ofta många aktörer är inblandade. Kvaliteten på miljökonsekvensbeskrivningarna behöver höjas Resultatet av en enkät som revisorerna har skickat till alla länsstyrelser visar att miljökonsekvensbeskrivningar ofta inte anses hålla tillräckligt hög kvalitet. miljökonsekvensbeskrivningar anses i regel vara bra. Vissa länsstyrelser anser dock att kvaliteten ofta varierar och att även miljökonsekvensbeskrivningar kan ha stora brister. Revisorerna menar att miljökonsekvensbeskrivningar inte bara ska ses som dokument. Den process som leder fram till ett färdigt dokument är också viktig. Revisorerna anser att regeringen bör verka för att och gemensamt arbetar både för att utveckla samarbetet med länsstyrelser, kommuner och allmänhet och för att förbättra miljökonsekvensbeskrivningarnas kvalitet. påpekar att huvudsyftet med den nya handboken är att kvaliteten på miljökonsekvensbeskrivningarna ska höjas. Verket vill integrera miljökonsekvensbeskrivningsarbetet med utrednings- och projekteringsarbetet. Processerna ska påverka varandra för att leda till ett bra helhetsresultat. anser att samarbetet med och andra myndigheter bör utökas vad gäller processutveckling och förbättring av miljökonsekvensbeskrivningarnas kvalitet. I arbetet med att ta fram nya planeringshandböcker har löpande kontakter med . har dock redan gjort mycket av det grundläggande arbete som har kvar, varför det inte har varit möjligt att genomföra ett helt gemensamt utvecklingsprojekt. påpekar att ett samarbete med skulle underlättas om det vore lättare att få pengar för gemensamma projekt, t.ex. bullerplank. tycker att arbetsprocessen kring planering och miljöanalyser har större betydelse för resultatet än innehållet i dokumenten. strävar därför efter att förbättra processen, bl.a. genom att arbeta i grupper med både miljöexperter, arkitekter och ingenjörer. uppger att tillgången på miljökompetens och arkitekter/landskapsarkitekter i verkets regionkontor har ökat . Regionkontoren har dock utvecklats i olika takt. Kompetensen varierar också hos konsulter och länsstyrelsernas handläggare. anser att länsstyrelserna måste utveckla rutiner och hjälpmedel för att tillhandahålla planeringsunderlag. kommer att utarbeta tydligare riktlinjer och satsa på utbildning för att säkerställa bra upphandlingar av miljökonsekvensbeskrivningar. uppger vidare att länsstyrelsernas situation med ökade arbetsuppgifter och mindre resurser har stor betydelse för kvalitetsgranskningen av miljökonsekvensbeskrivningarna. uppger att verket samarbetar med i flera sammanhang, bl.a. när det gäller miljökonsekvensanalyser, forskningsprojekt och vid seminarier om t.ex. . De fyra trafikverken tar dessutom gemensamt fram prognosmetoder och metoder för konsekvensbeskrivning m.m. inom den strategiska planeringen. () anser att mycket forskning och utveckling behövs för att miljökonsekvensbeskrivningarna ska bli ett effektivt redskap i verkens miljöarbete. VTI har i likhet med revisorerna noterat att många miljökonsekvensbeskrivningar främst har beskrivit befintliga miljöförhållanden och i mindre grad presenterat projektets konsekvenser för miljön. Dessutom tas alltför sällan aktuellt kunskapsunderlag fram till miljökonsekvensbeskrivningarna. VTI menar att underlagsmaterialet på kulturmiljöområdet ofta är knapphändigt och föråldrat som länsstyrelserna ofta har otillfredsställande kompetens på det landskapshistoriska området. Revisorerna kunde därför tydligare ha pekat på att expertis vid museer och forskningsstationer måste anlitas i arbetet med miljökonsekvensbeskrivningar, menar VTI. Institutet understryker vikten av att det underlagsmaterial som finns framtaget verkligen görs tillgängligt. Institutet anser att det behövs en nationell samordning av denna informationshantering. VTI menar att många av de problem som revisorerna har påtalat angående miljökonsekvensbeskrivningar och den ojämna kvaliteten förmodligen kan undanröjas om ansvaret för granskningen av miljökonsekvensbeskrivningar låg hos ett nationellt organ, som i . uppger att miljökonsekvensbeskrivningsarbetet behöver få en betydligt starkare roll i infrastrukturprojekten. anser att det är viktigt att man i det pågående arbetet med att ta fram nya handböcker, allmänna råd osv. beaktar frågan om hur en förbättring av kvaliteten på miljökonsekvensbeskrivningarna kan åstadkommas. Länsstyrelserna i , , län, , län, , län, och anser att kvaliteten på miljökonsekvensbeskrivningarna bör höjas. Länsstyrelserna i , , och län tror att skärpta krav kan leda till förbättringar av miljökonsekvensbeskrivningarnas kvalitet. i uppger att miljökonsekvensbeskrivningarna för större projekt har god kvalitet. Bättre riktlinjer behövs dock för små projekt, där kvaliteten fortfarande för ojämn. De mindre vägprojekten tar mycket av resurser i anspråk på grund av bristfälligt beslutsunderlag. i anser att det är viktigt att projektledarna i och tar ett större ansvar för processen med miljökonsekvensbeskrivningar. i anser att verken bör undersöka möjligheterna att använda nyckeltal och indikatorer för att belysa olika åtgärders effekter på miljön och för att förbättra värderingen av konsekvenserna. menar också att och på försök bör använda alternativa modeller för att värdera miljöaspekterna i ekonomiska sammanhang, eftersom det är svårt att beakta miljöaspekter i samhällsekonomiska kalkyler. i anser att och ibland saknar nödvändig kompetens vad gäller särskilda miljöaspekter. De bör därför överväga att antingen förbättra den egna kompetensen eller i högre grad utnyttja konsulter. Miljökonsekvensbeskrivningarna kan då få tillräcklig kvalitet i ett tidigt skede, vilket skulle minska den totala handläggningstiden och därmed resursbehovet hos såväl som och . Vidare menar att möjligheterna att ta hänsyn till viktiga miljöaspekter i ett tidigt skede skulle öka. påpekar att det finns risk för att man inte ser helheten när större objekt delas upp i mindre etapper. Det kan t.ex. få till följd att massor inte utnyttjas på ett effektivt sätt. uppger också att man i samarbete med Region håller på att avsluta en förstudie om inventering av kulturhistoriskt intressanta vägar. menar att den typen av inventeringar kan få stor betydelse för att i ett tidigt skede klara ut vilka särskilda hänsyn som ska tas, såväl vid drift och underhåll som vid väginvesteringar. i anser att trafikverken måste utveckla sin kompetens som beställare av miljökonsekvensbeskrivningar. anser också att verken bör utveckla en arbetsorganisation som säkerställer miljöfrågornas hantering internt. Flera länsstyrelser framhåller betydelsen av att och samarbetar i utvecklingen av miljökonsekvensbeskrivningar och att en diskussion förs även med länsstyrelser och konsulter. i län anser att det är av största betydelse att och samarbetar för att utveckla effektiva handläggningsprocesser och för att höja kvaliteten på miljökonsekvensbeskrivningarna. i län tycker att det är viktigt att en kontinuerlig diskussion förs mellan verken, konsulter och myndigheter. uppger att man i har en tvärsektoriellt sammansatt infrastruktur/MKB-samrådsgrupp som kontinuerligt träffar representanter för verken och deras konsulter. anser att samarbetet mellan och bör stimuleras, då samordningsvinster vad gäller infrastrukturplaneringen kan leda till minskad miljöbelastning och lägre kostnader. Länsstyrelserna i och betonar att länsstyrelsernas godkännande av miljökonsekvensbeskrivningar är ett led i arbetet för att höja kvaliteten. Länsstyrelserna bör underlätta och stödja samarbetet mellan verken samt delta i metodutvecklingen.