frsrdg · GN04Rr11 · 2000-01-01 00:00:00 — Nämnden underrättar verket om förändringar inom revisorskåren, och uppmärksammar ibland nämnden på vissa revisorers eller revisionsbolags handlande i särskilda ärenden. Statsmakterna har ålagt de kvalificerade revisorerna en allt större del av ansvaret för arbetet i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. ansvare baseras, enligt , på ett stort förtroende för revisorernas kompetens och oberoende. Verkets granskning och registrering bygger till stor del på olika intyg från kvalificerade revisorer. Därför är det viktigt med regelbunden tillsyn. Föreningen instämmer i allt väsentligt i rapportens slutsatser och tillstyrker revisorernas förslag. välkomnar revisorers granskning och instämmer till största delen i slutsatserna och tillstyrker förslagen. Dock anser samfundet att några frågor saknas i rapporten, t.ex. påverkan på konkurrensförhållandena inom revisionsbranschen. Samfundet anför att revisorer bedriver näringsverksamhet och att det råder konkurrens både mellan olika revisionsbyråer och mellan revisionsbyråer och andra näringsidkare inom samma område. Samfundet menar att konkurrensförhållandena inom branschen kan rubbas om inriktar sin granskning mot vissa byråer och inte mot andra. Det hade därför varit värdefullt om verksamhet även belysts ur rättssäkerhetssynpunkt. Enligt samfundet uppfyller nämnden i huvudsak kraven på rättssäkerhet. Frågorna om måluppfyllelse och kompetens är de mest problematiska i verksamhet. Det är svårt att värdera i vilken utsträckning uppfyllt effektmålet. anför att regeringen prövar myndighetens verksamhetsmål. Enligt finns det inte några skäl för slutsatsen att det är svårt att värdera nämndens måluppfyllelse. anser att de övergripande målen för beskriver ändamålet med verksamheten på ett bra sätt. Man menar dock att det finns brister i måluppfyllelsen och att det ibland saknas en avvägning mellan olika intressen i verksamheten. Följden blir att de övergripande målen inte uppnås. Samfundet anser att mål att tillgodose samhällets behov av kvalificerade och oberoende revisorer och revisionsbolag är svårt att uppfylla och att det bör ändras till att nämnden ska bidra till att tillgodose behovet. Samfundet ifrågasätter, utifrån redovisningen i rapporten, om resurserna utnyttjas effektivt. Möjligheten att bedriva effektiv tillsyn bör inte hindras av att det finns oklarheter i lagstiftningen. Även föreskrifterna har betydelse för möjligheterna att påtala bristande efterlevnad. framför att regeringens förslag till förändringar i revisorslagen beräknas . Departementet antar att bl.a. tillsyn kommer att behandlas i förslaget vilket kan komma att påverka nämndens roll och uppgifter. menar att det är av stor vikt att den lagstiftning som reglerar tillsynsorganisationens verksamhet är tydlig. Det är viktigt för tyngden i avgöranden och för revisorskårens rättssäkerhet. anför att tillsynsverksamhet helt uppfyller revisorers definition av begreppet tillsyn. pekar dels på betydelsen av att tillsynsorganisationens verksamhet utgår från tydliga lagar, dels på att möjligheten att bedriva effektiv tillsyn inte bör hindras av oklarheter i lagstiftningen. Verket instämmer i att de problem som uppmärksammats avseende tillsynens effektivitet till stor del hänger samman med de förutsättningar som statsmakterna skapat för tillsynens genomförande - i detta fall lagstiftningens precision. instämmer i revisorers bedömning. Föreningen framför beträffande stringensen i lagen att det är viktigt att gränserna för nämndens tillsynsområde och maktbefogenheter är klart preciserade. Däremot menar man, mot bakgrund av att lagregleringen i stor utsträckning baseras på god sed, att frågan om detaljeringsgraden i författningarna är mindre självklar. FAR menar att detta måste ses bl.a. mot bakgrund av vad man menar är tendens till strikt bokstavstolkning. anser att den nya lagstiftningen och avsaknaden av tillämpningsföreskrifter har fått en för framträdande roll som svårighet. Samfundet menar att det är tillämpning av de nya reglerna som lett till en förändrad praxis och skapat betydande oklarhet om rättsläget. De kvalificerade revisorernas förtroende för har stor betydelse för tillsynens genomslagskraft. Regeringen bör överväga att tillföra fler kvalificerade revisorer. Kansliets problem med kompetensförsörjningen har varit ett hinder för den aktiva tillsynens effektivitet. framför att förordnandena för nämndens ledamöter löper till och att frågan om nämndens sammansättning blir aktuell först då. Man delar bedömningen att rekryteringen av kvalificerad revisorskompetens kan förtjäna särskild uppmärksamhet och att rekryteringsproblemen har påverkat nämndens möjligheter att bedriva den aktiva tillsynsverksamheten. Departementet pekar på det senaste årets rekrytering och på att nämnden i sin årsredovisning bedömt att tillsynsverksamheten ska kunna bedrivas i tillräcklig omfattning. delar bedömningen att det är betydelsefullt att till- syns---organet har stort förtroende inom sitt tillsynsområde. Myndigheten menar att utökande av nämndens praktiska erfarenhet med fler revisorer kan vara en väg att öka förtroendet och intresset för nämnden. Myndigheten framhåller vidare att effektiv tillsyn förutsätter att tillsynsorganet har god kompetens och kan agera snabbt. Ett sätt att underlätta rekryteringen av kvalificerad revisorskompetens kan vara att vid anställning vid nämndens kansli medge undantag från kravet på att yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet för att få behålla sitt godkännande eller sin auktorisation. menar att förslaget är ofullständigt motiverat. Man säger att det visserligen är viktigt att de som är föremål för tillsynen har förtroende för tillsynsmyndigheten. Men det får inte överskugga betydelsen av andra, lika viktiga intressenters förtroende för . Nämnden delar inte uppfattningen att regeringen bör överväga att tillföra nämnden fler kvalificerade revisorer. Man menar att det inte går att undvara någon av de kompetenser som finns i nämnden och att en utökning av antalet ledamöter inte är ett lämpligt alternativ. Dock framhålls att nämnden inte är emot att nämndens sammansättning övervägs men att sådana överväganden måste vara förutsättningslösa. framhåller vidare att det inte endast är nämnden som anser att en viss kompetens ska vara ett krav för att utföra systematisk och uppföljande tillsyn utan att även branschorganisationerna klart uttryckt att det måste ställas mycket höga krav på denna kompetens. ifrågasätter skälen till revisorers förslag att tillföra fler kvalificerade revisorer. Verket anser att nämndens branscherfarenhet och praktiska erfarenhet är väl tillgodosedd genom den nuvarande representationen. Nämndens kompetens är väl avvägd, och det ger en förutsättning för att beslut av får avsedd genomslagskraft. Vidare framhålls att det inte bara är en fråga för dem som är föremål för tillsynen utan även en fråga om övriga intressenters rättmätiga behov av en förtroendeingivande nämnd och där det inte råder någon tvekan om oberoendet. Beträffande kansliets kompetensbehov menar att man bör avvakta eventuell ny lagstiftning med en definition av begreppet revisionsverksamhet för att bättre kunna bedöma kompetensbehovet vid kansliet. Enligt bör tillföras ytterligare revisorskompetens. Förtroendet för nämnden skulle därmed öka. Kunskap om revisorernas arbete kunde, enligt handelskammaren, underlätta bedömningen av digniteten på de anmälningar som kommer in till nämnden. Handelskammaren anser även att undantag från kravet på att yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet bör medges för kvalificerade revisorer som är anställda vid nämndens kansli. Föreningen anför att verksamhetens effekter är beroende av såväl de externa intressentgruppernas som de kvalificerade revisorernas förtroende. FAR känner inte till några tecken på misstro mot kompetens från intressentgruppernas sida men understryker starkt att tillsynsområdets uppfattning om tillsynsmyndighetens kompetens är betydelsefull för tillsynens effektivitet och genomslagskraft. FAR bekräftar att den misstro som framgår av rapporten inte är isolerade meningsyttringar. Även FAR menar att fler kvalificerade revisorer i nämnden kan vara ett sätt att skapa större förtroende i branschen. FAR instämmer i synpunkterna om kansliets kompetens och kompetensförsörjning inte minst mot bakgrund av att beslut om disciplinär påföljd i vissa fall kan fattas utan att nämnden in pleno engageras. Även anser att sammansättning bör förändras, att antalet revisorer bör utökas och att det är få representanter för direkta användare av reviderade årsredovisningar i nämnden. Samfundet, liksom FAR, anser vidare att en beslutande, fristående disciplinnämnd bör inrättas. FAR anser att disciplinnämndens ordförande ska vara en oberoende, lagfaren domare. Samfundet oroas även av den höga personalomsättningen vid kansliet och de konsekvenser den får för kontinuiteten och kompetensuppbyggnaden. Frågan om förtroendet för anser samfundet vara av stor betydelse och bekräftar den bild av bristande förtroende som återges i rapporten. Aktiv och passiv tillsyn Regeringen bör se över formuleringen av verksamhetsmålen för handläggningstider i disciplinärenden. framför att nämnden alltid eftersträvar kortast möjliga handläggningstider och påminner om att den uppfyllt verksamhetsmålen. Nämnden menar att det är positivt om handläggningstiderna kan förkortas men att det inte under några förhållanden får äga rum på rättssäkerhetens bekostnad eller med begränsningar i kvaliteten på besluten. Nämnden framhåller att granskningen inte berört att det är just rättssäkerhetskraven som medför längre handläggningstider och inte heller att kortare handläggningstider - med bibehållen hög kvalitet - i första hand är en resursfråga. ser mycket allvarligt på de långa handläggningstiderna för disciplinärenden och menar att de kan minska rättssäkerheten och trovärdigheten. Från Patent- och registreringsverkets utgångspunkt är det en fördel om disciplinärenden kan avgöras snabbt, och anser att handläggningstiden för disciplinärenden bör kortas. Föreningen menar att det finns en gräns för hur snabbt disciplinärenden kan avgöras men menar att det kan vara lämpligt med en översyn av målen för handläggningstiderna. Man har dock svårt att se att endast en omformulering av verksamhetsmålen skulle medföra någon förbättring. instämmer i att handläggningstiderna för disciplinärenden är anmärkningsvärt långa och bör förkortas. revisorer framhåller betydelsen av ett utökat ömsesidigt erfarenhetsutbyte mellan tillsynsverksamhet och branschorganisationernas obligatoriska kvalitetskontroll. Föreningen anför att de resurser som svenska revisionsbyråer och -bolag lägger ned på kvalitetskontroller uppgår till mångmiljonbelopp och att den offentliga kvalitetskontrollen inte tillnärmelsevis kan ha liknande omfattning. FAR anser att det stora värdet i den offentliga tillsynen kan utgöras av utvärdering av genomförda kontroller. Eftersom kostnaden för kvalitetskontrollen ytterst alltid måste bäras av näringslivet och samhället finns det starka skäl för och revisorsorganisationerna att gemensamt utarbeta en ordning som på bästa möjliga sätt tar vara på det arbete som utförs och förebygger dubbelarbete. samfundet ser gärna att nämnden deltar oftare i branschorganisationernas lokala träffar. Samfundet framhåller att man gärna samarbetar med (och med FAR). bör ge verksamhetsområdet internationella kontakter ökad uppmärksamhet och stärka det påbörjade erfarenhetsutbytet med de nordiska länderna. anför att internationella jämförelser är mycket betydelsefulla och att det är en annan sak att nämndens tillsynsverksamhet självfallet ska bedrivas i enlighet med svensk lag. anser, inte minst med tanke på näringslivets internationalisering, att det är önskvärt att i större omfattning får tillfälle till samarbete med utländska motsvarigheter. Föreningen anser att det är olyckligt att betrakta de internationella kontakterna som ett eget verksamhetsområde eftersom ingående kännedom om vad som pågår i andra länder (inte bara EU) är ett nödvändigt villkor för att nämnden ska kunna arbeta effektivt och föra en meningsfull dialog med professionen. De internationella kontakterna bör därför, enligt FAR, integreras i de övriga verksamhetsområdena och ges ökad tyngd. Även framhåller betydelsen av utbyte med andra länder. SRS anser att det finns mycket att lära av t.ex. de andra nordiska ländernas tillsynsverksamhet och menar att internationella jämförelser och erfarenhetsutbyte med andra länders tillsynsorgan är relevanta för . Dock har den internationella verksamheten, i det nya verksamhetsmålet fått lägre prioritet. Revisorsamfundet anser att det tidigare verksamhetsmålet inte borde ha ändrats. behöver vara mer synlig och på ett tydligt och konstruktivt sätt presentera sin roll och sina uppgifter. menar att för att nämndens verksamhet ska få större genomslag krävs att nämnden och nämndens arbete blir känt bland både de kvalificerade revisorerna och allmänheten. framför att alla kvalificerade revisorer får var sitt exemplar av nämndens praxissamling. Dessutom finns nämndens beslut och sammanträdesprotokoll på nämndens webbplats och möjligheterna att informera sig om nämndens verksamhet anses vara goda. och framhåller att praxis inte är okänd bland revisorerna, då den återges löpande i branschorganisationernas nyhetsbrev. Detta kan dock, enligt FAR och samfundet, bidra till att nämndens egen praxissamling inte är så känd. Revisorsamfundet instämmer dock i att nämnden bör bli mer känd bland revisorerna. Beträffande sanktionssystemets genomslagskraft framhålls att nämndens beslut ofta uppmärksammas i lokalpressen och att de revisorer som fått en disciplinär påföljd presenterats med namn i tidningen . Översyn av statlig tillsyn De problem som iakttagits vid granskningen av kan läggas till tidigare argument om behovet av en översyn av den statliga tillsynen. anför att det inom ramen för en vidare översyn av tillsynssystemen kan vara intressant att göra en jämförelse av disciplinära bedömningar i olika system. Enligt samfundet är det mycket som tyder på att linande företeelser bedöms olika hårt i olika system. 1 Revisorernas granskning 1 2 Revisorernas överväganden och förslag samt remissinstansernas synpunkter 2 3 revisorers förslag 11 1 Granskningens bakgrund och inriktning 18 2 Lagstadgad revision 19 2.1 Vad är lagstadgad revision? 2.2 De kvalificerade revisorernas uppgifter 19 2.3 Kvalificerade revisorer och registrerade revisionsbolag 20 3 Branschorganisationerna FAR och SRS 21 4.3 Finansieringen av verksamhet 24 4.4 uppgifter och verksamhetsområden 25 4.6 Sammanfattande punkter 34 5 Revisionsbranschens kvalitetskontroll 34 5.1 Branschorganisationernas externa kvalitetskontroll 34 5.2 Intern kvalitetskontroll i små och stora revisionsbolag 37 5.3 Några små och några stora revisionsbyråers syn på branschorganisationernas kvalitetskontroll 38 5.5 Sammanfattande punkter 39 6 Tillsyn och kontroll över kvalificerade revisorer inom EU, i , och 39 7.1 Lagstiftningens precision 41 7.2 kompetens och kompetensförsörjning 45 7.3 Aktiv och passiv tillsyn 48 7.4 Om sanktionssystemet och handläggningstiderna för disciplinärendena 50 7.5 Röster ur branschen och synen på 54 8 revisorers överväganden och förslag 55 8.2 Förutsättningarna för tillsynsverksamhet 57 8.3 Översyn av statlig tillsyn 60 Tillsyn och kontroll över kvalificerade revisorer i , och 64 Sammanfattning av remissyttranden 72