frsrdg · GN04RFK1 · 2000-01-01 00:00:00 — De offentliga utfrågningarna är antingen ett led i beredningen av ett ärende eller ett led i utskottens uppföljning och utvärdering. gjordes en omfattande granskning av utskottens budgetbetänkanden. Det skedde inom ramen för arbete. Syftet var att se hur utskotten behandlat mål- och resultatfrågor och vilka krav på förbättringar de ställt på regeringens resultatredovisning. Granskningen visade att det fanns stora skillnader i hur utskotten hanterat frågan. Flera utskott hade lagt ner ett mycket ambitiöst arbete. Fackutskottens arbete med att bevaka EU-frågor vidareutvecklades och stärktes under . Målet med bevakningen är att öka möjligheterna att påverka EU-frågorna genom att komma in tidigt i processen. I verksamhetsberättelser från utskott, som ingår i riksdagstrycket, finns det bl.a. redogörelser för utskottens arbete med att bevaka EU-frågor och uppföljning och utvärdering. Arbetet fortsatte med att ta fram en ny modell för hur betänkanden skall skrivas. Tanken är att den nya modellen skall börja användas under /01. Regeringen samråder med inför ordinarie ministerrådsmöten och Europeiska rådets möten. Statsråd har också informerat och samrått inför informella ministermöten om den nationella handlingsplanen för sysselsättning och om det svenska konvergensprogrammet. Samrådet har med få undantag skett med det ansvariga statsrådet. har haft en informell beredningsgrupp för behandlingen av övergripande frågor om Agenda 2000, som omfattar EU:s nya långtidsbudget och reformer då det gäller frågor som rör jordbruk och regionalpolitik. Varje riksdagsparti var företrätt i gruppen, som under hade löpande överläggningar med fram till Europeiska rådets möte i . Under mötet i samrådde regeringen och inför slutförhandlingarna om Agenda 2000 vid fem tillfällen via telefonkonferenser. lämnade ett yttrande till ett utskott. Det gällde regeringens skrivelse om verksamheten i den europeiska unionen . och miljö- och jordbruksutskottet hade tillsammans ett seminarium om det agromonetära systemet. Utredningstjänsten gör utredningar, analyser och beräkningar samt tar fram fakta och bakgrundsmaterial. Antalet uppdrag till utredningstjänsten ökade med fem % och uppgick till drygt 3 100. Uppdragen kom till från ledamöter och partikanslier. Också detta år fortsatte uppdragen att bli alltmer omfattande och komplexa. Särskilt stor har efterfrågan varit på utredningar om socialpolitik, socialförsäkringar, skatter, arbetsmarknad, kommunikationer och utbildning. En stor del av uppdragen rörde internationella förhållanden. Utredningstjänsten tog också fram ett 20-tal InfoPM. Budgetkontoret inom utredningstjänsten startade . Det består nu av fem personer som i första hand hjälper partikanslierna men också utskotten att beräkna statsfinansiella och fördelningspolitiska effekter av olika förslag som rör statsbudgeten. Ett utvecklingsarbete har kunnat bedrivas trots en mycket stor arbetsbelastning. Arbetet handlar om att bygga upp databaser och beräkningsmodeller, med vars hjälp effekter av olika förändringar av statsbudgeten kan simuleras. Parti Antal uppdrag i % Socialdemokraterna 696 24,4 793 27,8 265 9,3 404 14,2 144 5,0 459 16,1 92 3,2 Totalt 2 853 100,0 Riksdagstrycket Riksdagstrycket är en viktig förutsättning för det parlamentariska arbetet. Antalet sidor var ca 58 000 under /99, en minskning jämfört med föregående . Tryckningen av riksdagstrycket görs på ett externt tryckeri. En upphandling av tryckningen inleddes . Försöksverksamheten med A4-format fortsatte. interntryckeri har bl.a. tryckt samtliga snabbprotokoll och producerat snabbupplagor av betänkanden inför sammanträden i utskotten. arkiv tog ett datoriserat system för arkivering i bruk. Riksdagstryckets utveckling /92-1998/99 ÅR Propositioner Motioner Betänkanden Protokoll Övrigt Totalt 1991/92 19 000 8 600 11 800 9 600 13 500 62 500 1992/93 26 600 10 100 16 600 10 600 15 800 79 700 1993/94 23 400 9 300 16 900 10 300 14 900 74 800 1994/95 25 000 9 900 15 900 9 500 8 300 68 600 1995/96 19 000 2 700 9 900 7 700 4 800 44 100 1996/97 19 700 11 200 14 200 10 100 9 300 64 500 1997/98 24 100 12 800 18 300 10 800 8 800 74 800 1998/99 18 200 9 300 13 000 8 800 9 100 58 400 URIS Utvecklingen av ett nytt ärende- och handläggningssystem för beslutsprocess (URIS) gick in i en genomförandefas. RixBet är en del av URIS. RixBet var fram till dess ett eget projekt för att ta fram ett datoriserat stöd för betänkandeproduktionen. Detta stöd kommer att tas i drift . En fördel med RixBet är att olika personer kan arbeta i samma betänkande utan problem. Att RixBet integreras med URIS kommer bl.a. att få fördelar som att motionsyrkanden som skall behandlas automatiskt finns tillgängliga redan när man börjar skriva ett betänkande. Ljud, ljus och bild Ljud och ljus har förbättrats i plenisalen och i utskottens sammanträdesrum. Det pågår ett utbyte av datorerna för voteringsanläggningen samt av de program som styr anläggningen. Ett arbete har också inletts för att ta fram system för lagring och återsökning av ljud och bild som produceras i . Stödet till ledamöter och anställda "skall skapa goda och rationella arbetsförhållanden för ledamöter och anställda." För att förbättra arbetssituationen och möta de ökande kraven på ledamöter antog en lag som innebär att ersättningen till partigrupperna höjs för att göra det möjligt för partikanslierna att anställa politiska sekreterare som handläggarhjälp till ledamöterna (en politisk sekreterare på två ledamöter). Det tidigare stödet syftade främst till att ge ledamöterna administrativ avlastning. höjdes basstödet till partigrupperna för att förbättra partiernas möjligheter att pröva och göra egna oberoende bedömningar av förslag som lämnas till . Den nya lagen innebär bl.a. att ytterligare ca 60 personer får arbetsplatser i . Genom en noggrann planering gick det att lösa lokalfrågan utan att några omfattande omflyttningar eller ombyggnader behövde göras. budgetarbete genomfördes med deltagande från direktionen. Betydande nedskärningar gjordes i budgetförslaget för för att med oförändrat utgiftstak klara de ökade kostnaderna för reformen med politiska sekreterare för ledamöterna. fick ytterligare 84 övernattningslägenheter för ledamöter, genom att ombyggnaderna i kv. Kvasten på och kv. i blev klara . Totalt disponerar nu 196 övernattningslägenheter. Inflyttning Antal lägenheter Anmärkning 1987 Förhyrningar 1987 kv. Cephalus 13 Endast del av plan 6 1987 kv. Iason 22 Systembolaget äger halva fastigheten 1988 kv. Ormsaltaren nov 1989-mars 1990 35 1993 kv. Milon 17 1996 kv. 53 1997 kv. Kvasten 31 Postfastigheter äger halva fastigheten antal lägenheter 196 Upprustningen av ledamotshuset fortsatte enligt tidigare planer och kommer att vara klar . Ett omfattande spontarbete utfördes i den norra delen av , vid den s.k. Stålspont har drivits till fast botten, som mest ner . Avsikten är i första hand att minska den kraftiga sidovattenströmmen intill södra landfäste och därmed förhindra underminering av marken i området. Lektionssalen i västra (RV) har helt byggts om och fått en ny inredning. fick en ny och utökad brand- och inbrottslarmanläggning. östra och västra (RÖ, RV) har fått en ny och utökad fasadbelysning, som invigdes . Arbetet med att ta fram en kris- och katastrofplan för har fortsatt med utgångspunkten att arbete skall kunna fungera vid en krissituation och att en så fullständig information som möjligt skall kunna ges såväl internt som externt. Samtliga säkerhetsskåp har försetts med elektroniska kodlås, och en organisation för intern brandskyddskontroll har genomförts. Arbetet har bl.a. omfattat en översyn och dokumentation av alla fasta brandskyddsinstallationer. Vidare har vissa säkerhetsåtgärder vidtagits tillsammans med andra myndigheter. driftvärn lades ned efter ett beslut i förvaltningsstyrelsen. har säkerhetskopieringen från datorerna och möjligheterna att återställa datasystemen efter en katastrof förbättrats väsentligt genom att dubbla säkerhetskopior tas. En omgång av kopiorna förvaras utanför . Kammarservice och serviceenheten samordnade sin verksamhet . Ett synligt resultat är att det endast finns en informationsdisk i Bankhallen. Samordningen innebär ett effektivare resursutnyttjande. Genom att distributionscentralen och postsorteringen kunnat samordnas på ett mer effektivt sätt än har detta resulterat i att morgonposten kunnat delas ut tidigare. Behovet av barnverksamhet har ökat , särskilt gäller det de yngre barnen. År Antal barn Ålder Omsorgstimmar 1995/96 30 11 mån till * 1997 29 7 mån till * 1998 29 3 mån till 1 539 1999 28 3 mån till 1 936 *) Under dessa år mättes ej antalet omsorgstimmar. hade 1 700 datorarbetsplatser. Av dem fanns 500 hem-ma hos ledamöter över hela landet och hemma hos tjänstemän. av ledamöterna har ISDN. är enligt ett avtal ansvarigt för installation och underhåll av de ISDN-anslutningar som finns hemma hos ledamöterna. har det varit stora problem med ISDN-kommuni-kationen. Skälen är främst att Telias ISDN-nät inte fungerat tillfredsställande och att ISDN-anslutningarna haft för litet minne samt att datanät haft för kommer samtliga ISDN-anslutningar i hemmen att bytas ut som antalet ingångar till dubbleras. Ett IT-system för riksdagsförvaltningens verksamhetsplanering har tagits fram. Det nya systemet användes för planeringen av budgeten för . Bland de datatekniska förbättringar som har gjorts märks ett utbyte av ett stort antal servrar. De nya servrarna ökar tillgängligheten och säkerheten. Även tidigare fanns dubbla system, där en server kunde ta över arbetet om en annan gick sönder. Det nya är att flera servrar nu också kan samarbeta med varandra och fördela "arbetet" mellan sig så att den tillgängliga datakraften kan utnyttjas bättre. Dessutom är möjligheterna större att underhålla systemet utan att användarna påverkas. startade också arbetet med att införa ett system som bl.a. gör att det går att uppgradera och installera applikationsprogram direkt över nätet i stället för vid varje dator. Uppgraderingen av lokala nätverk fortsatte och före utgången av skall ha ett lokalt bredbandsnät som gör att dataflödet går snabbare och ger betydligt större möjligheter att ta del av ljud och rörliga bilder på datorskärmen. Helpdesk har haft 20 000 samtal, en ökning med 4 000 från föregående år. togs ett program i bruk som ger supportteknikerna i helpdesk möjligheten att ta över användarens bildskärm om användaren samtycker. Syftet är effektivare felsökning och snabbare problemlösning. En ny studio för videokonferenser och s.k. webb-TV blev klar att använda. Ett stort arbete lades ned på att hitta tekniska lösningar för att med god teknisk kvalitet kunna sända olika evenemang i över Internet. Många ledamöter använder denna teknik för att på en egen webbplats presentera sitt arbete i . Genom Helgonät, intranät, får ledamöter och anställda en snabb och uppdaterad intern information. Därmed har tryckta interna veckobrev, Riksdagsveckan, kunnat läggas ned och lokaltidning, Mitt i Strömmen, komma ut med två nummer mindre än . Förhoppningen är att intranätet skall kunna överta mer av den tryckta interna informationen. Det elektroniska materialet vid har gradvis vuxit och gick en större del av förvärvsanslaget till inköp av elektroniska medier. fick även samtliga partikanslier tillgång till elektroniska utskrifter från radio och TV:s nyhetssändningar. Genom att en ny sökfunktion utvecklats har ledamöter och tjänstemän kunnat prenumerera på "sina" intresseområden i de nyhetsbaser har tillgång till. ökade antalet sådana stående prenumerationer till 2 500. fick ett modernt biblioteksdatasystem med webbgränssnitt, , som gör det lättare för låntagarna att söka och som gör det möjligt att beställa lån var man än befinner sig. Trots att antalet konferenser och evenemang ökat , har serviceenhetens personal lyckats klara merarbetet med befintliga resurser och en oförändrad servicenivå. Ett stort arbete har lagts ned på övergången till en ny basplan för för att anpassa kontoplanen till nya EU-regler. nomiska redovisningssystem, Agresso, har byggts ut med nya tillämpningar och innehåller nu bl.a. ett nytt order-, lager-, fakturerings- och prenumerationssystem för riksdagstrycket och ett nytt kassasystem för infocentrum. De nya systemen gör att arbetet kan bedrivas mer effektivt och med en god internkontroll. Decentraliseringen av ekonomiadministrationen fortsatte och riksdagsförvaltningens ekonomiadministratörer fick utbildning om de nya regler som gäller. Arbetet med att ta fram ett system för att hantera elektroniska attester på fakturor för ledamöternas reseräkningar startade. Syftet är att effektivisera hanteringen genom att minska pappershanteringen när det gäller de 30 000-40 0000 transaktioner som rör ledamöternas inrikes resor. En förstudie om elektroniska identitetskort påbörjades . Betydande besparingar har gjorts när det gäller kostnaderna för ledamöternas resor. Det har skett genom att utnyttja årskort på flyg med ett självbokningssystem, och därmed har det blivit möjligt att sänka kostnaderna för resebyråtjänster. Ett 80-tal ledamöter, deras anhöriga och över 60 barn i alla åldrar hade hörsammat talmannens inbjudan till en familjedag i . Syftet var att låta ledamöternas familjer få lära känna som arbetsplats. anställda har undervisat om det nya bibliotekssyste-met, om bevakning av EU-nyheter, om elektroniska EU-dokument och om Internetanvändning. Ett 50-tal olika kurser och demonstrationer har hållits om nyhetsdatabaser och de externa databaser köpt in. Utvecklingen mot en mer individualiserad datautbildning har fortsatt, men problemen med att användaren inte har tid att gå på utbildning kvarstår. startade därför ett arbete med att ta fram datakurser med instruktioner och övningar som alltid finns tillgängliga i datorerna, inkluderat ledamöternas hemdatorer. De första kurserna kan börja användas . Ledamöter har också haft möjlighet att gå kurser och att få individuell utbildning i det datorbaserade reseräkningssystemet Tur och Retur. av ledamöterna registrerar nu själva sina reseräkningar i det datorbaserade systemet. Arbetet med att 2000-säkra alla datasystem och tekniska system startade . Arbetet drevs som ett projekt med delprojekt och en styrgrupp som fattade de övergripande besluten. I delprojekten ingick anställda från olika områden, och varje delprojekt ansvarade för 2000-säkringen inom sitt område. Säkringen skedde genom garantier från leverantören, genom tester eller att man på annat sätt såg till att säkra systemen. /oktober hade arbetet hunnit så långt att så gott som alla system var klara för . var det några, ej för verksamheten viktiga system, som ännu inte var klara. En kris- och beredskapsplan togs fram för de allra viktigaste systemen. beslutades också att datasystemen skulle stängas och att återstarten skulle börja . Fyra olika problem fanns då systemen startades igen. Två av dem kan ha berott på övergången . Problemen var lätta att komma till rätta med, och fungerade datasystemen på samma sätt som vanligt. har en fortlöpande miljöanpassning som följs upp och revideras. Ombyggnaden av kylcentralen blev klar och därmed kan Stallkanalens vatten ersätta el för att hålla temperaturen tillräckligt låg i datorhallar och andra liknande utrymmen. Efter en upphandling övergick till att använda miljömärkt el från vattenkraft. För att hålla elförbrukningen nere byts äldre glödlampor och lysrör ut mot miljövänliga lågenergilampor. I större lokaler har sensorer installerats som ser till att lamporna är släckta när ingen person uppehåller sig där. Nästan alla datorer och kontorsmaskiner har energisparläge. De bärbara datorer ledamöterna fick efter valet var alla TCO99-märkta. Städningen med den miljövänliga s.k. trendmetoden infördes också i delar av RÖ och ledamotshuset, och det har medfört att mindre kemikalier används i golvvården. Metoden ger också renare inneluft och minskar risken för arbetsskador. Det nya systemet med miljöstationer för återvinning av papper, glas, metall, lampor m.m. infördes i huvuddelen av byggnaderna. "skall genom aktiv inform-tion verka för att allmänhetens intresse och kunska-per om och dess arbete ökar." EU-upplysningen har uppdrag att vara centralt organ för informationen till allmänheten om allt som rör EU och medlemskap. En allt viktigare del av verksamheten är EU-upplysningens webb-plats. Antalet besök ökade med till ca 180 000 besök . Den egna utredningsverksamheten resulterade bl.a. i ca 300 PM i faktadatabasen och i temasidorna. Nya trycksaker togs också fram. Antalet förfrågningar till EU-upplysningen (telefon och e-post m.m.) var relativt oförändrat och uppgick till 11 600; allmänhetens intresse gällde främst och . Inför valet till ökade EU-upplysningen sina satsningar på information och kunde med hjälp av extrapersonal bl.a. öka sina öppettider för frågeservicen före valet. En het linje för journalister var bemannad och två . EU-upplys-ningen hade dessutom ett seminarium, politikercaféer samt ökade sin information på webbplatsen, tog fram nya trycksaker och gjorde särskilda satsningar mot medborgarkontor och bibliotek. Efterfrågan på snabb och korrekt information om arbete från allmänheten fortsätter att öka. webbplats har här en central funktion. Webbplatsen hade 1,5 miljoner besök, en ökning från föregående år . En viktig förändring för allmänheten var att de äldre publika databaserna i Rixlex kunde läggas in under "Debatt & beslut". med blev det avsevärt lättare för allmänheten att hitta bland dokument. 1997 1998 1999 Cirka 471 000 Cirka 1 035 000 Cirka 1 500 000 blev det möjligt att per e-post från webbplatsen prenumerera också på pressmeddelanden och Riksdagskalendern (se nedan). var detta endast möjligt då det gällde Beslut i korthet. Antalet e-post-pre-nu-me-ranter var 5 000. Andra viktiga nyheter på webbplatsen: En studiehandledning, främst inriktad på lärare i samhällskunskap, togs fram och finns publicerad på webbplatsen. Försök med direktsändningar från debatter i kammaren gjordes. Ett försök inleddes med att göra Samhälls-guiden tillgänglig på teckenspråk. Genomsnittligt antal besökare under vår- och höstterminer 34 722 58 291 78 151 114 285 122 119 183 566 Direkt har sin redaktion i och är det offentliga gemensamma webbplats. En enkätundersökning, gjord av ett konsultföretag, visade att de intervjuade önskade att SverigeDirekttjänsten får fortsätta. Antalet besökare på webbplatsen ökade med 10 000-15 000 till över 50 000 . för Press och information besvarade 21 000 frågor från allmänhet och medier. Totalt minskade antalet frågor med 4 000 jämfört med föregående år. Orsaken till att telefonsamtalen minskat antas vara möjligheterna för medborgarna att själva ta reda på svaren via webbplats. Dessutom ökade antalet e-postfrågor. Genom talsvarsdatorn direkt på nummer kan medier och allmänhet bl.a. lyssna direkt på debatter i kammaren, beställa material m.m. Totalt fick riksdagsförvaltningen ca 6 600 e-postfrågor till sina 6 speciella e-postlådor, en betydande ökning från föregående år. till sektionen för press och information 1997-1999 1997 1998 1999 Telefonfrågor 26 221 25 251 21 003 e-postfrågor 574 1 393 1 751 Besvarande av e-post 1999 och fördelningen av de 6 588 förfrågningarna Antal Fördelning i % 1 673 EU-upplysningen 1 486 Infocentrum 440 Riksdagsinfo. 1 751 Skolinfo. 380 Webb/Rixlex 858 Summa 6 588 fick ett enhetligt diarium i och med att databaserade diarieföringssystem Riksdia fullföljdes. Offentliga handlingar till förvaltningen har därmed blivit lättare att söka fram. Kammarkalendern lades ned och ersattes då med Riksdags-kalendern, som innehåller en mer fyllig information och bl.a. också infor-merar om utskottens och förvaltningens sammanträden. Riksdags-kalen-dern vänder sig i första hand till medier, men den har också en stor spridning internt. Utöver de många prenumeranterna per e-post har Riksdagskalendern ca 100 betalande prenumeranter som får den i tryckt form. skickade ut 150 pressmeddelanden till drygt 1000 mottagare. Pressmeddelandena rör vitt skilda områden. De vanligaste meddelandena handlar om justerade utskottsbetänkanden. För att mottagarna skall få de pressmeddelanden som de vill ha, men slippa de övriga, har en stor genomgång gjorts där främst medier och myndigheter fått svara på vilken typ av pressmeddelanden de önskar få. togs ett nytt system för gruppfax och e-post fram, som gör att pressmeddelandena /2000 kan riktas på ett bättre sätt. Riksdagssändningar/SVT 1991-1999 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Antal timmar 24 20 30 37 28 78 81 62 70 Antal tillfällen 8 6 9 13 10 42 50 47 57 Mediebevakning av riksdagsdebatter och aktiviteter i har varit god, bl.a. gäller det överlämnandet av bibelöversättningen. Talmannens engagemang och uttalanden har i stor utsträckning speglats i medierna, och hon har även deltagit i en rad program i TV. En intensiv granskning från mediernas sida har skett då det gäller ledamöternas resor och ersättningar. har direktsänt alla större debatter och samtliga frågestunder. Totalt tittade ca 2 miljoner personer på debatterna från kammaren under de som de sändes. Även radion har direktsänt vissa debatter. Tidningen (R&D) bevakar också . R&D utvärderades åter av och fick då ett än bättre generellt omdöme av läsarna än då liknande utvärderingar gjordes . Trots det minskade upplagan ytterligare. Det berodde på färre sålda prenumerationer men också på att antalet gratisexemplar minskats. Antalet läsare av tidningen ökade från 73 1998 till 81 000 eftersom varje exemplar lästes av fler personer. Det visar en räckviddsundersökning som gjordes av företaget . Temos undersökning tydde också på att tidningen fått fler läsare. Infocentrum på hade omkring 800 besök , en viss minskning från föregående år, som var ett valår. Där hölls 24 politikercaféer och vid dem deltog sammanlagt omkring 60 ledamöter. Varje politikercafé lockade i genomsnitt 25 besökare. I samband med EU-valet hade Infocentrum tillsammans med EU-upplysningen flera träffar där allmänheten kunde ställa frågor till partiernas olika EU-kandidater. Också har tagit emot omkring 100 000 personer, det tak som satts för antalet besök. Besökarna har fått information av guider och/eller av ledamöter om hur arbetar och om hur besluten kommer till. Omkring hälften av besökarna var elever som antingen deltog i ett fördjupat skolprogram eller i en rundvandring tillsammans med en ledamot eller en riksdagsguide. Från årskurserna 8 och 9 har 12 i stället för 9 klasser tagits emot . Ca 25 000 personer från myndigheter och organisationer deltog i organiserade besök. 1997 1998 1999 Anmärkning Utfrågningar 19 18 21 antal Helgvisningar 70 Riksplan 44 48 43 tillfällen Besökare RV 7 62 353 56 817 55 955 antal Köpta bevaknings-timmar 17 464 16 423 Genom projektet fick elever från tre gymnasieklasser i och besöka , där de bl.a. fick träffa talmannen och delta i en frågepanel med ledamöter. Eleverna hade kvalificerat sig genom att med grundlagarna som utgångspunkt visa hur människor kan påverka och få insyn. Ett 20-tal klasser skickade in tävlingsbidrag. Av 200 anmälda klasser kvalificerade sig 100 genom att skriva motioner till att få skicka deltagare till den Ungdomens riksdag som hålls . gavs ut i en omarbetad version på svenska, engelska, franska, tyska och spanska. kom den också ut på ryska. Den 11:te tryckta upplagan av Samhällsguiden kom ut. Samhällsguide finns också på webbplats, där den kontinuerligt uppgraderas. Bland andra publikationer som gavs ut märks Fakta om folkvalda för mandatperioden, , som trycktes i 12 000 exemplar, och en ny broschyr för högstadiet. En video för skolorna "Vem har bestämt det?" togs fram i samarbete med . Prästeståndsprotokollen för året 1742-43 har färdigställts och tryckts. 1997 1998 1999 96 911 82 934 79 099 hade nära 80 000 besökare. Andelen biblioteksanvändare har ökat medan andelen gruppbesök har minskat. Gruppbesöken ökade kraftigt när flyttade in i nya lokaler men har gått ner till "mer normala nivåer".