frsrdg · GN04Rr11 · 2000-01-01 00:00:00 — Regeringen bedömde även att den kompetensprofil som skulle komma att behövas i den nya nämnden väl överensstämde med den kompetensprofil som personalen vid revisorsenheten vid hade. Personalen vid kunde därför gå över till (prop. 1994/95:152). Antalet anställda vid kansliet hade vid utgången av ökat till 14 personer för att sedan ha ökat till 16 personer . Ökningen beror till största delen på den systematiska och uppsökande tillsynen. De anställda är bl.a. jurister, ekonomer och kvalificerade revisorer. finns fyra beslutsnivåer. Besluten fattas antingen av nämnden i plenum, ordföranden, kanslichefen eller av någon av de anställda vid kansliet. Inriktningen på arbetet vid kansliet är att delegera så långt det är möjligt. Kanslichefen får t.ex. delegera till chefsjuristen att fatta beslut om att ett disciplinärende inte ska tas upp till prövning och till chefsrevisorn att fatta beslut om att avskriva ett ärende inom den systematiska och uppsökande tillsynen (arbetsordning 1999). 4.3 Finansieringen av verksamhet verksamhet finansieras i sin helhet genom avgifter. Avgifternas storlek bestäms av regeringen i förordningen (SFS 1995:665) om revisorer. Avgifterna som betalas av de enskilda revisorerna och revisionsbolagen utgörs av ansökningsavgifter och årsavgifter. För att ska pröva frågor om bl.a. bibehållande av godkännande eller auktorisation vid bosättning utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, förhandsbesked om revisor eller revisionsbolag får utöva annan verksamhet än revisionsverksamhet, ska den sökande betala en särskild avgift som uppgick till (SFS 1995:528, SFS 1992:191). För nämndens prövning av ansökningar om godkännande, auktorisation eller registrering får den sökande betala i avgift. När nämnden beviljat en ansökan ska den enskilde revisorn eller revisionsbolaget betala en årsavgift på (SFS 1995:665). Efter samråd med bestämmer nämnden vilka avgifter som ska gälla för de olika examinationsproven. Ansökningsavgifterna för att få genomföra proven fastställs i taget (SFS 1995:665, RNFS 1996:1). har tillgång till ett räntekonto och disponerar en låneram för investeringar i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. Av tabell 4.1 framgår nämndens resultatutveckling. Tabell 4.1 resultatutveckling (tusental kronor) År Intäkter Kostnader Resultat (intäkt-kostnad) 1995/96 15 539 14 023 1 516 Varav 96 10 748 9 883 865 1997 11 495 10 814 681 1998 11 276 11 084 192 Prognos 1999 11 120 12 010 -890 Budget 2000 12 075 13 079 -1 004 Källa: årsredovisningar och budgetunderlag. Beträffande finansieringen under /96 konstaterades från regeringens sida att de intäkts- och kostnadsberäkningar som gjordes inför bildandet av nämnden, visat sig vara riktiga. Regeringen bedömde därmed att verksamhet även fortsättningsvis skulle finansieras med avgifter (prop. 1996/97:1, utg.omr.24). Revisorskåren väntas minska . I budgetunderlaget för anförde nämnden att minskningen av antalet kvalificerade revisorer hade fortsatt (som väntat) . förutsåg att revisorskåren och därmed avgiftsintäkterna skulle komma att minska t.o.m. . Därmed minskar nämndens intäkter av ansöknings- och årsavgifter i motsvarande grad. Proven för revisorsexamen och högre revisorsexamen ska anordnas och lämplighetsprov . Det innebär att nämnden anordnar fem prov . Proven kostar, enligt uppgift från nämnden, ca styck att ta fram. Nämnden beräknar därför att det kommer att uppstå väsentliga underskott inom examinationsverksamheten (se tabell 4.2) då det blir obligatoriskt att avlägga revisorsexamen. Till dess gäller att revisorer får godkännas och auktoriseras enligt övergångsbestämmelser, och så länge dessa gäller bedömer nämnden att mycket få personer kommer att genomföra proven. Verksamhetsområdet tillsyn är det område som tar mest resurser i anspråk. Verksamhetsområdets intäkter är dock marginella (se tabell 4.8). översteg totala intäkter kostnaderna med . beräknas intäkterna uppgå till medan kostnaderna beräknas uppgå till ca . Även för beräknas kostnaderna överstiga intäkterna med ca . har räknat med att det ackumulerade överskottet på som arbetades upp åren 1995/96-1998 kommer att behöva tas i anspråk för att man ska kunna nå målen för myndighetens olika verksamhetsområden (prop. 1998/99:1, utg.omr. Överskottet ska täcka det underskott som beräknas t.o.m. . Därefter kan det bli nödvändigt med en höjning av avgifterna som har varit oförändrade sedan myndigheten bildades . Vid beräkningarna av intäkterna för har nämnden räknat med att ansöknings- och årsavgifterna höjs med till (budgetunderlag för ). Enligt nämndens ordförande har finansieringen av nämndens verksamhet fungerat bra. Han ser inte några framtida problem med finansieringsformen eller att avgifterna inte ska kunna täcka verksamhetens kostnader. 4.4 uppgifter och verksamhetsområden uppgifter regleras i förordning med instruktion för revisorsnämnden SFS 1995:666. Effektmålet under utgiftsområde 24 - näringsliv - som budgetåren 1998 och 1999 berörde nämndens verksamhet var att bidra till att stärka näringslivets tillväxt och internationella konkurrenskraft (regleringsbrevet). del av effektmålet var att bidra till att olika aktörer och intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning, samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som dessa bedriver är av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav (regleringsbrevet). uppgifter har delats in i fyra olika verksamhetsområden: examinationsverksamhet, godkännande/ auktorisation/ registrering, tillsyn samt internationella kontakter. ordförande menar att nämndens olika verksamhetsområden är helt förenliga. Det finns inte några målkonflikter mellan de olika delarna av myndighetens verksamhet. Han menade att de olika verksamhetsområdena hänger ihop och har samma syfte nämligen att nå nämndens effektmål. Ordföranden sade dock att det övergripande målet som formulerades av Närings- och kan komma att omformuleras av . Angående fördelningen av nämndens resurser menade ordföranden att vissa delar av verksamheten, under ett uppbyggnadsskede, har krävt mer resurser än andra. Angående den systematiska och uppsökande tillsynen hade, enligt nämndens ordförande, regeringen inledningsvis inte bedömt att den verksamheten skulle komma att ta så mycket resurser i anspråk som den faktiskt gjort. Flertalet av nämndens verksamhetsmål har fr.o.m. kvantifierats med angivande av de tidsgränser som regeringen anser ska gälla för handläggningen av olika ärenden. Vissa handläggningsärenden har regeringen successivt givit väsentligt kortare tidsmål. Målen har även gällt olika aktiviteter som ska genomföras under det avsedda budgetåret. Ett exempel är genomförandet av revisorsexamen. Det är stor skillnad i fördelningen av årsarbetskrafter mellan de fyra verksamhetsområdena. Verksamhetsområdet tillsyn tar det största antalet årsarbetskrafter i anspråk (8,1996, 1997 och 1998). Enligt nämndens kanslichef är i sin handläggning av revisorsfrågorna mer effektiv än var. Han tycker att organisationen fungerar bra och att man sluppit mycket av den byråkrati som fanns på . Regeringen har efter sin resultatbedömning av nämndens verksamhet beslutat att den ska behållas oförändrad. Verksamhetsmålen för examinationsverksamheten ålägger nämnden att anordna revisorsexamen och högre revisorsexamen. Senast skulle enligt verksamhetsmålet de första examenstillfällena erbjudas. Därefter ska båda proven anordnas om efterfrågan finns. fastställde föreskrifterna om utbildning och prov. I föreskrifterna fastställdes bl.a. kraven för att få avlägga examen för godkänd respektive auktoriserad revisor samt om övergångsbestämmelser för utbildning till godkänd revisor. ska även, efter ansökan, genomföra s.k. lämplighetsprov. Lämplighetsproven är till för att avgöra om personer som har ett sådant utländskt examensbevis som krävs för att få utföra lagstadgad revision i någon annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, även ska få vara yrkesverksamma kvalificerade revisorer i . Lämplighetsprovet, som är muntligt, genomförs under ledning av en av nämndens ledamöter. I tabell 4.2 redovisas kostnader och intäkter (provavgifter) för verksamhetsområdet. Tabell 4.2 Verksamhetsområde examinationsverksamhet - kostnader och intäkter År Antal årsarbetskrafter på kansliet Driftskostnader Intäkter 1996 - - - 1997 0,4 1998 0,5 Källa: årsredovisning för . Av tabellen framgår att kostnaderna för verksamhetsområdet vida överstigit intäkterna. utarbetade examensrådet förslag till former för revisorsexamen, högre revisorsexamen och lämplighetsprovet. Proven konstruerades med hjälp av externa experter och examensrådet i vilket även ingår representanter från bl.a. branschorganisationerna. med exempel på olika examensfrågor hade tagits fram. Nämnden hade beredskap att hålla revisorsexamen och lämplighetsprov men ingen ansökan om examen kom in. Däremot hölls lämplighetsprov med en person. var beredd att anordna prov för revisorsexamen och för högre revisorsexamen både . genomfördes examensprovet av två personer varav en blev godkänd. genomfördes även ett lämplighetsprov. Den enda deltagaren underkändes. Eftersom det varit så få deltagare i proven för revisorsexamen begärde nämnden inför att målformuleringen i regleringsbrevet ska ändras. föreslog att nämnden ska vara skyldig att genomföra proven vid endast ett tillfälle om inte antalet behöriga sökande uppgår till ett visst minsta antal. Skälen till förslaget är, som redan nämnts, att det krävs omfattande och kostsamt arbete med att ta fram varje prov och att det är så få som genomgår dem (protokoll ). ska fortfarande genomföra proven både . Men för att proven ska anordnas krävs att minst tjugo personer uppfyller kraven för att få genomföra det avsedda provet (RNFS 1999:1). Godkännande/auktorisation/registrering Beslut om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag fattas av . Besluten gäller i taget. Beträffande förstagångsansökningarna bestämde nämnden under sitt första verksamhetsår att besluten skulle fattas från att (den fullständiga) ansökan kommit in till nämnden. Förstagångsansökningarna om godkännande, auktorisation och registrering avgjordes i de flesta fall inom (årsredovisning för /96). skulle besluten lämnas . Som framgår av tabell 4.3 var antalet förstagångsansökningar om att bli godkänd revisor jämförelsevis mycket stort . förklarade ökningen med att kraven för att få bli godkänd som revisor skärptes kraftigt och att antalet ansökningar därför ökade betydligt under slutet av . Merparten av ärendena hade handlagts (årsredovisningar för åren 1995/96 och 1997). Verksamhetsmålet för var att beslutet skulle meddelas från det datum fullständig ansökan inkommit till nämnden. Mellan åren 1995/96 och 1998 förändrades alltså kraven på handläggningstidens längd och nämndens beslut om förstagångsansökningarna . Av tabell 4.3 framgår antalet inkomna och beslutade förstagångsansökningar . Tabell 4.3 Antal inkomna och avgjorda förstagångsansökningar revisionsbolag inkomna avgjorda inkomna avgjorda inkomna avgjorda 1995 (6 mån) 25***186 198 244 141 18 15 1997 120 127 43 152 7 8 1998 78 92 38 48 4 5 * ingående balans. Källa: årsredovisningar. Förstagångsansökningarna hade normalt avgjorts inom efter ankomstdagen. För varje ny femårsperiod måste revisorerna och revisionsbolagen lämna in en ansökan om fortsatt godkännande, auktorisation och registrering. Inför varje beslut om ny femårsperiod gör nämnden en kontroll av den omsökandes redbarhet och yrkesverksamhet. I vissa fall kommer det vid kontrollen fram sådana uppgifter om den omsökande som föranleder att avslå ansökan eller att öppna ett disciplinärende för vidare utredning (t.ex. misstankar om att revisorn inte är oberoende). Verksamhetsmålet för ärenden gällande ansökan om fortsatt godkännande/auktorisation och registrering är att den sökande normalt ska underrättas om beslutet senast en månad innan pågående period löper ut. I tabell 4.4 redovisas antalet ansökningar om fortsatt godkännande och auktorisation och antalet avslagna ansökningar 1995-1998. Av tabellen framgår även hur många sådana ärenden som blivit disciplinärenden. Tabell 4.4 Antal ansökningar om fortsatt godkännande och auktorisation samt antal avslagna 1995-1998 År Totalt antal ärenden Antal avslagna Antal som blivit disciplinärenden (6 mån) 365 ingen uppgift ingen uppgift 1996 736 ingen uppgift 19 1997 733 6 18 1998 821 1 6* * Siffran kan inte riktigt jämföras eftersom klassificeringen ändrats. Källa: årsredovisningar. Beslut om fortsatt godkännande, auktorisation och registrering hade i av fallen meddelats drygt en månad före femårsperiodens slut. Enligt varierar antalet revisorer vars godkännande eller auktorisation går ut mellan ca 700 och ca 950. I nästa tabell redovisas antal årsarbetskrafter, kostnaderna och intäkterna (avgifter) för verksamhetsområdet. Tabell 4.5 Verksamhetsområde godkännande/auktorisation/registrering - kostnader och intäkter År Antal årsarbetskrafter på kansliet Driftskostnader Intäkter 1996 3,0 1997 3,3 1998 3,0 Källa: årsredovisning för . översteg kostnaderna intäkterna, men gick kostnader och intäkter i det närmaste jämnt ut. Verksamhetsområdet tillsyn har delats in i två delområden, systematisk och uppsökande tillsyn, SUT, och disciplinverksamhet. Inom ramen för disciplinverksamheten tar nämnden emot och utreder anmälningar mot enskilda revisorer och revisionsbolag. Anmälningarna kommer bl.a. från revisorernas klienter. Skattemyndigheterna är enligt lag skyldiga att underrätta när de uppmärksammar något anmärkningsvärt i en revisors eller ett revisionsbolags verksamhet. öppnades 47 disciplinärenden efter underrättelser från skattemyndigheterna. Totalt öppnades 148 nya disciplinärenden . Nämnden påbörjar disciplinärenden även på eget initiativ efter att ha fått information via massmedier eller på annat sätt, om brister i revisorers verksamhet. När nämnden vid sin systematiska och uppsökande tillsyn upptäcker så allvarliga brister i en revisors verksamhet att det ger anledning till att ett disciplinärende öppnas, överförs ärendet till disciplinverksamheten. Det totala antalet disciplinärenden hos framgår av tabell 7.2. var summan av den ingående balansen (154) och öppnade (147) disciplinärenden 301 stycken. ökade antalet till 344 (164 + 180) och var summan 321 stycken (173 + 148). Systematisk och uppsökande tillsyn är en uppgift som tillkom vid bildandet av nämnden. Den ska fungera som ett instrument för att på ett aktivt sätt upptäcka de revisorer och revisionsbolag som arbetar felaktigt. Systematisk och uppsökande tillsyn tillsammans med annan s.k. egeninitierad tillsyn har alltsedan bildades haft sitt eget verksamhetsmål. Inledningsvis formulerades det så att nämnden vid fullgörandet av sin tillsynsuppgift skulle prioritera egna initiativ. har nämndens uppgift att ägna särskild uppmärksamhet åt den systematiska och uppsökande tillsynen och utvecklingen av dess former även uttryckts som ett särskilt verksamhetsmål. Enligt lagen (1995:528) om revisorer finns flera olika sanktionsmöjligheter. Upphävande av auktorisation, godkännande och registrering tillämpas när en revisor eller ett revisionsbolag med avsikt gör orätt i sin verksamhet eller på annat sätt går bedrägligt tillväga. Ett annat skäl till upphävande är om avgifterna till nämnden inte betalas (22 §). kan besluta att upphävande av godkännande, auktorisation eller registrering ska gälla (25 §). Varning meddelas om en revisor eller ett revisionsbolag åsidosätter sina skyldigheter på något annat sätt. Om det finns särskilda skäl får en revisor som fått en varning även åläggas att betala en straffavgift på lägst och högst till staten. Varning bör, enligt regeringen, meddelas för klart klandervärda förfaranden som om de upprepas kan antas leda till upphävande av auktorisation eller godkännande (prop. 1994/95:152). Erinran meddelas om det anses vara tillräckligt. Om omständigheterna anses vara synnerligen försvårande får godkännandet, auktorisationen eller registreringen upphävas. Straffavgift och erinran infördes som nya påföljder i samband med att revisorslagen trädde i kraft . Beslut i disciplinärenden fattas av nämnden i plenum, ordföranden eller kanslichefen. av alla ärenden förs upp till i plenum. I resterande fall, , fattas besluten av ordföranden eller kanslichefen. Den största andelen beslut () har fattats av kanslichefen. Nämndens beslut kan överklagas i förvaltningsdomstol (22 §, SFS 1995:528). Andelen överklaganden av beslut om sanktioner har ökat. överklagades drygt en fjärdedel (12) av nämndens beslut medan andelen ökat till mer än en tredjedel åren 1997 (14) och 1998 (19). I några av de ärenden som vunnit laga kraft har beslut undanröjts (årsredovisning för ). Till verksamhetsområdet tillsyn hör även de s.k. förhandsbeskeden. Även förhandsbeskeden är en ny uppgift som tillkom med revisorslagen. Förhandsbeskeden kan sägas ha ersatt den dispensprövning från anställnings- och verksamhetsförbudet som krävdes enligt den gamla revisorsförordningen (10 §, SFS 1973:221). För förhandsbeskeden gäller att de ska vara avgjorda från det att ansökan hos är komplett. Revisorer och revisionsbolag får inte utöva annan verksamhet än revisionsverksamhet om den andra verksamheten kan rubba förtroendet till deras opartiskhet eller självständighet. En revisor eller ett revisionsbolag ansöker därför hos om förhandsbesked för att nämnden ska fatta beslut om en viss verksamhet, t.ex. olika ekonomiska engagemang eller styrelseuppdrag, går att förena med revisionsverksamheten. Antalet ansökningar om förhandsbesked och beslut fattade av framgår av tabell 4.6. Tabell 4.6 Ansökningar och beslut om förhandsbesked 1995 1996 1997 1998 Ansökningar 14 35 30 22 Beslutade ärenden 9 38 31 22 Källa: årsredovisningar. I årsredovisningen för anförde nämnden att allt fler förhandsbesked hade kunnat avgöras av ordföranden eller av kanslichefen i takt med att det hade skapats praxis på området. Nämnden förutsåg även att revisorerna i förlängningen i allt större utsträckning själva skulle kunna avgöra vad som kan anses vara förtroenderubbande verksamhet. Därmed bedömdes att antalet ansökningar om förhandsbesked skulle komma att minska. Som framgår av tabell 4.6 minskade antalet ansökningar med cirka en tredjedel . Ett verksamhetsmål 1998 var att systematiserad publicering av beslut i disciplinärenden och förhandsbesked skulle påbörjas under budgetåret. publicerades så, , en sammanställning av beslut i disciplinärenden och förhandsbesked 1998. har även gjort ett antal uttalanden som nämnden bedömt vara av principiell natur. ordförande sade i förordet att sammanställningen var avsedd att ge en samlad bild av RN:s praxis . Min förhoppning är att den ska öka och underlätta tillgängligheten till RN:s avgöranden och även fungera som ett praktiskt hjälpmedel för alla som i sin verksamhet kommer i kontakt med yrkesetiska och andra krav som ställs på kvalificerade revisorer (praxis ). Den andra upplagan av praxissamlingen publicerades . Verksamhetsområdets kostnader och intäkter framgår av nästa tabell. Tabell 4.7 Verksamhetsområde tillsyn - kostnader och intäkter År Antal årsarbetskrafter på kansliet Driftskostnader Intäkter 1996 8,6 (varav 0,0 SUT) ingen uppgift 1997 6,7 (varav 0,80 SUT) ingen uppgift 1998 10,3 (varav 1,05 SUT) Källa: årsredovisning för . Enligt nämnden beror ökningen av antalet årsarbetskrafter inom verksamhetsområdet dels på personalförstärkning för den systematiska och uppsö kande tillsynen, dels på vissa personaldubbleringar i samband med personalomsättning. Noteras kan att verksamhetsområdets kostnader inte motsvaras av några intäkter förutom för en blygsam summa, i förhållande till driftskostnaderna, . Verksamhetsmålet för verksamhetsområdet internationella kontakter har förändrats från att nämnden /96 skulle beakta den internationella utvecklingen av revisionssed och revisionsteknik och prioritera samarbete med andra länder i dessa frågor till att nämnden skulle följa den internationella utvecklingen av god revisorssed. Ett annat verksamhetsmål har varit att nämnden ska bidra med insatser till det svensk-ryska samarbetsprojektet (SRSP) i . gällde att nämnden skulle ta initiativ till ett möte för att möjliggöra utbyte av erfarenheter mellan tillsynsmyndigheterna i de nordiska länderna. genomfördes därmed, på nämndens initiativ, ett informellt endagsmöte med "systerorganisationerna" i , och . Syftet med mötet var att skapa en samtalsgrupp för framtida utbyte av erfarenheter. Ett annat syfte var att i förekommande fall kunna förena de nordiska intressena inför möten med . Kostnaderna och intäkterna för verksamhetsområdet framgår av tabellen nedan. Tabell 4.8 Verksamhetsområde internationella kontakter - kostnader och intäkter År Antal årsarbetskrafter på kansliet Driftskostnader Intäkter 1996 ingen uppgift ingen uppgift ingen uppgift 1997 1,0 ingen uppgift 1998 0,2 100 000 kr Källa: årsredovisning för . har följt arbete med revisorsfrågorna. Kommissionens arbete har syftat till att öka harmoniseringen av reglerna inom revisorsområdet. Nämnden har även, förutom mötet , haft kontakt med motsvarande "systerorganisationer" i de nordiska grannländerna för att utbyta erfarenheter. I anslagsframställning för framfördes att kansliet för bl.a. arbetet med det internationella informationsutbytet behövde förstärkas med kvalificerad revisorskompetens (anslagsframställning för ). Nämnden har bl.a. deltagit i två möten med och i ett möte som anordnats av den europeiska revisorsfederationen, FEE. hade följt det arbete som genomförs inom EU och haft visst samråd med sina motsvarigheter i och samt bidragit med insatser i det svensk-ryska samarbetsprojektet (årsredovisningar). Vid intervjuer med representanter för Föreningen , , har det framkommit att föreningen anser att måste utvidga och utveckla de internationella kontakterna. Eftersom revisionsbranschen har internationell utbredning är det, enligt FAR, mycket viktigt med internationella kontakter även för tillsynsmyndigheten. Även , , framhåller betydelsen av utbyte med andra länder. SRS anser att det finns mycket att lära av t.ex. de andra nordiska ländernas tillsynsverksamhet och menar att internationella jämförelser är relevanta för . Inför konstaterade regeringen att verksamheten vid ännu befann sig i ett uppbyggnadsskede. beräknade regeringen dock att nämnden skulle kunna fungera fullt ut enligt gällande intentioner. lämnat sin första årsredovisning menade regeringen att det var svårt att bedöma måluppfyllelsen på grund av att nämnden bedrivit sin verksamhet under så pass . Regeringen kunde dock konstatera att inte kommit i gång med någon systematisk och uppsökande tillsyn under budgetåret men att den skulle vara i full gång under . Vidare skulle nämnden göra klart arbetet med tillämpningsföreskrifterna och inrätta samt hålla revisorsexamen och högre revisorsexamen. Regeringen bedömde att verksamhet skulle behållas oförändrad under (prop. 1997/98:1). Regeringens bedömning av verksamheten var att uppfyllt verksamhetsmålen och nämnden hade skaffat sig en översiktlig bild av den svenska revisorskårens arbete och hur man i branschen arbetar med kvalitetsfrågor. Betydande resurser har avsatts för den systematiska och uppsökande tillsynsverksamheten för och satsningen ska fortsätta också . Detta förutsätter dock att de problem nämnden har haft sedan starten med att i erforderlig utsträckning rekrytera kvalificerad personal med revisorskompetens kan lösas och att dessa personalresurser på ett adekvat sätt kan kompletteras med externa konsultinsatser (prop. 1998/99:1, utg.omr. Beträffande resultatet av verksamhet under gjorde regeringen bedömningen att nämnden huvudsakligen uppfyllt verksamhetsmålen och att resultatet var bra. Bland annat ansåg regeringen att nämnden lagt stor vikt vid den systematiska och uppsökande tillsynen (prop.1999/2000:1).