frsrdg · GN04Rr12 · 2000-01-01 00:00:00 — MFR konstaterar att stiftelsernas kostnader i de flesta fall är betydligt högre jämfört med forskningsråden i jämförelse med det arbete som forskningsråden åläggs inom ramen för sina mycket begränsade administrativa kostnader. NFR anger att tämligen stora skillnader finns mellan stiftelsernas och rådens löneläge. Enligt rådet är det olyckligt att de statliga forskningsråden på så sätt riskerar att förlora nyckelpersoner på grund av det betydligt högre löneläget vid stiftelserna. framför stora tveksamheter till konsultrapportens kost-nadsjämförelse. Rapporten saknar analyser till de kommentarer som görs. Exempelvis uppger stiftelsen att en fördubbling av lokalkostnaderna kan förklaras av att verksamheterna successivt har utvecklats . Innovationscentrum menar att en mer rättvisande bild av kostnaden hade erhållits om den faktiska kostnaden redovisats eller om redovisningen resonerat kring olikheterna mellan stiftelserna och deras verksamhet. Stiftelsen anser att det kan vara befogat att handla upp revisionstjänsten igen för att få en bättre kostnadskontroll. STINT hyser stora tveksamheter till nyckeltalsjämförelsen och påpekar att det viktiga torde vara att öppet redovisa vilken verksamhet som stiftelserna bedriver och vilka kostnader som är förbundna med olika aktiviteter utan att dessa reduceras till administrativa kostnader. SSF anger att användningen av nyckeltal av det slag som redovisats bör ske med stor försiktighet. Vissa storheter har ej definierats entydigt och har olika innebörd för olika stiftelser. Det gäller exempelvis antal ansökningar och antal beviljade ansökningar (beviljandegrad). För en stiftelse som arbetar proaktivt med egna initiativ är t.o.m. antalet ansökningar irrelevant. Nyckeltal som mått på effektivitet och för jämförelser kan vara ett utmärkt hjälpmedel. Stiftelsen har i den policy som styrelsen fastställde 1999 lyft fram sin avsikt att själv utforma olika operationella kvantitativa resultatmått. Stiftelsen kan således bidra i arbetet med att utveckla mer användbara nyckeltal för framtida användning. revisorer understryker betydelsen av att stiftelsernas verksamhet systematiskt följs upp och utvärderas av oberoende utvärderare. Även om det är stiftelsernas styrelse som avgör vad av eventuell kritik man ska ta till sig, anser revisorerna att det är viktigt att oberoende utvärderingar görs för att följa upp i vilken mån stiftelserna uppnått avsett resultat utifrån de intentioner statsmakterna uttalade vid stiftelsernas bildande. RRV delar revisorernas uppfattning att det är viktigt att en oberoende utvärdering görs. Vetenskapsakademierna fyller en viktig funktion att ur strikt vetenskaplig synpunkt bedöma kvaliteten i den forskning som finansieras med stöd av löntagarfondsstiftelserna. Denna utvärdering bör dock enligt verket kompletteras med en effektivitetsrevision som granskar måluppfyllelsen utifrån statsmakternas intentioner. TFR rekommenderar att regeringen med stöd i stiftelselagen ändrar löntagarfondsstiftelsernas stadgar så att det tydligt framgår att verksamheten ska utvärderas med avseende på kvalitet och relevans. Den nuvarande formuleringen att någon eller några av vetenskapsakademierna har rätt att granska verksamheten är enligt rådet inte tillräcklig. Innovationscentrum anger att det kan vara av värde att med jämna mellanrum studera några aspekter på stiftelsens verksamhet mer ingående genom speciella studier. instämmer i vikten av att stiftelsernas verksamhet utvärderas regelbundet och att uppföljningsrutiner utvecklas samt att riktlinjer för återrapportering utarbetas. Regeringen bör ta initiativ till en mer formaliserad samverkan med stiftelserna. Stiftelserna utgör ett betydande inslag i den svenska forskningsfinansieringen och det finns frågor som är gemensamma. Ett gemensamt forum kan också utgöra en grund för vidare diskussioner om former för samarbete mellan olika finansiärer i syfte att bl.a. minska risken för överlappningar och dubbelarbete. MFR påpekar att det är viktigt med en dialog och viss samordning av beredningsarbetet mellan olika finansiärer. Enligt rådet utgör den nuvarande samarbetsnämnden ett bra forum för detta. NFR konstaterar att de verksamheter stiftelserna bedriver i hög grad är relevanta men att en högre grad av samordning skulle kunna bedrivas under samma paraply. Det forum för finansieringssamverkan som föreslås inrättas fyller i viss mån denna funktion men fortfarande på frivillig basis. TFR menar att ett sådant initiativ är positivt men att det lämpligen bör anstå tills vidare. med uppgift att förbereda och genomföra en ny organisation för forskningsfinansiering (dir. 2000:33) har bl.a. till uppgift att föreslå former för samverkan kring forskningsområden där ansvarsfördelningen innebär att flera finansiärer bör ingå. Kommittén ska även lämna förslag på samverkansformer som rör det s.k. . Därmed bör man invänta kommitténs förslag och något års erfarenheter av den nya myndighetsorganisationen. MISTRA anser det synnerligen angeläget att det skapas en instans, i vilken samtliga stora forskningsfinansiärer är permanent representerade. Genom erfarenhetsutbyte, samråd och samverkan i en sådan instans skulle det samlade resultatet av de totala svenska forskningssatsningarna öka. påtalar att framgångsrik samverkan uppnåtts med departement, myndigheter, stiftelser och andra organ av betydelse för vård- och allergiforskning. Stiftelsen är av uppfattningen att sådan samverkan inte dirigeras fram från statsmakterna utan sköts bäst utifrån ett lokalt perspektiv. Däremot vill stiftelsen framhålla vikten av att regeringen initierar överläggningar med samtliga berörda forskningsfinansiärer t.ex. i form av "runda bords samtal" när initiativ kräver full styrka och slagkraft. Stiftelsen är beredd att medverka i sådant samarbete. pekar på att behovet av att stiftelsens insatser koordineras med annan finansiering genom stiftelsens ökade insatser för bl.a. de nya universiteten och högskolorna. 1 Revisorernas granskning 1 2 Revisorernas överväganden 1 2.1 Tillsyn över stiftelser 1 2.2 Revision av stiftelser 7 2.3 Stiftelsernas verksamhet 8 2.5 Samverkan mellan forskningsfinansiärer 13 3 Revisorernas förslag 15 1 Granskningens bakgrund och inriktning 24 2.1 Vad är en stiftelse? 2.2 Stiftelser bildade av staten 27 Ändrade bestämmelser för statliga stiftelser 28 Regeringen utser styrelseledamöter 30 3 Tillsyn och kontroll av stiftelser 33 tillsynsfunktion över stiftelser 34 En begränsad tillsyn över statligt bildade stiftelser 35 Tillsyn i praktiken - erfarenheter från några länsstyrelser 35 Kontroll av stiftelser bildade av staten 37 4 Stiftelser inrättade med löntagarfondsmedel 40 4.1 Motiv för inrättandet 40 Varför valdes stiftelselösningen? 4.2 Stiftelsernas verksamhet 41 Ytterligare fem forskningsstiftelser 43 4.3 Stiftelsernas organisation 46 4.4 Stiftelsernas livslängd 47 5 Verksamhetens inriktning och omfattning 49 5.1 Stiftelserna som finansiärer 50 Stiftelserna som finansiärer av forskning 50 Stiftelserna har tagit över statlig finansiering 51 5.2 Utvärdering av stiftelsernas verksamhet 52 Former för utvärdering 52 6 Beredning, bedömning och uppföljning av stöd 54 Hur kommer man i kontakt med stiftelserna? Anpassning av ansökan 54 6.2 Former för beredning 55 Hantering av jävsfrågor 56 6.3 Beviljande av stöd 57 Stiftelsernas stöd - en förutsättning för verksamhet 59 6.4 Uppföljning och utvärdering av stöd 60 6.5 Verksamhetens kostnader 63 7 Samverkan mellan aktörer 67 Samarbete i beredningsprocessen 67 7.1 Stiftelsernas erfarenheter av samverkan med andra aktörer 68 7.2 Forskningsrådens erfarenheter av samarbete med stiftelserna 69 7.3 Kontakter mellan och stiftelserna 69 7.4 Behov av en mer formaliserad samverkan 71 8 Revisorernas överväganden och förslag 73 och kompetensutveckling () 96 av högre utbildning och forskning (STINT) 100 och allergiforskning () 104 inom områden med anknytning till och () 108 Stiftelsen () 118 Stiftelsen () - Kulturvetenskapliga donationen 122 Sammanfattning av remissyttranden över rapport /2000:6 Stiftelser bildade med löntagarfondsmedel 134 1995:968 Ändring i förordning Stiftelselagen 1 kap. 2 § 1 kap. 4 § SOU 1994:147, Former för statlig verksamhet , Bolag, föreningar, stiftelser - en introduktion Stiftelselagen 6 kap. 5 § och 7 kap. 1993/94:9 s. 117 f. Stiftelselagen, 5 kap. 1993/94:LU12, s.21 se Stiftelser för statlig verksamhet, RRV dnr 1989:422 och revisorer-Styrningen av bolag under myndigheter och stiftelser bildade av myndigheter, Förstudie /99:3 1990/91:100, bil. 1, prop. 1991/92:100, bil. se SOU 1994:147 Former för statlig verksamhet 1995/96:61 Former för verksamhet som är beroende av statligt stöd, m.m. 1995/96:LU7, rskr. Prop.1997/98:136, bet. KU31, rskr. Ds 1995:62, , Statliga och kommunala stiftelser Protokoll vid Lagrådets sammanträde Bet.1996/97:LU2, rskr. Stiftelselagen 6 kap. 1 § första stycket 2-9 och Lag 1996:1207 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1998/99:94. se SOU 1997:38 Myndighet eller marknad. 1996/97:142, bet. 1997/98:KU2, rskr. 1994/95:RR9, revisorers förslag angående tillsyn - innebörd och tillämpning 1994/95:KU27, rskr. SFS 1994:1220, 9 kap. se , Stiftelselagen en kommentar SFS 1994:1220, 9 kap. 10 § SFS 1929:116, Lag om tillsyn över stiftelser SFS 1994:1220, 4 kap. Gränsbeloppet motsvarar de stiftelser som haft ett värde som motsvarar 1000 gånger det basbelopp enligt lagen om allmän försäkring som gällde vid utgången av respektive räkenskapsår Lag 1988:46 om revision av riksdagsförvaltningen m.m. RRV Dnr 30-1998-0215 (Bolagsenheten, utgångspunkter) 1992/93:150, bil. 1991/92:36, bet. FiU9, rskr. 1991/92:FiU21, rskr. se bl.a. mot. 1993/94:Ub75(s), mot. 199/94:Ub(v) 1992/93:171 och prop. Stiftelsens stadgar 1§, bilaga till regeringsbeslut Stiftelsens stadgar 1§, bilaga till regeringsbeslut 1992/93:UbU16, rskr. 1992/93:231, bet. 1992/93:UbU18, rskr. Ds 1995:62 Statliga och kommunala stiftelser 1993/94:177, bet. UbU12, rskr. Ungefär hälften av industriforskningsinstituten har bolagiserats. Stiftelsen bidrar under 2000-2002 med för långsiktig kompetensuppbyggnad vid instituten. Därutöver har stiftelsen finansierat institutens verksamhet med ca . SFS 1994:1173, 2 § 1993/94:NU25, rskr. 1993/94:177, s. 131 SOU 1996:29, Forskning och pengar Statistiska meddelanden, Forskning och utveckling inom statliga myndigheter 1997 SOU 1996:29, Forskning och pengar 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:1, bet. UbU1, rskr. 1997/98:1, bet. UbU1, rskr. 1998/99:1, utgiftsområde 16 1999/2000:1, utgiftsområde 16 SFS 1994:1220, kap. 2, 14 § SFS 1986:223, 11-12 §§ har en fjärdedels sekreterartjänst SFS 1992:1528, 1 kap. 5 §, 6 § 1996/97:UbU3, rskr. 1998/99:1, utgiftsområde 16 Ds 1999:68 Att finansiera forskning och utveckling 1992/93:171, bet. 1992/93:UbU16, rskr. 1994/95:RR9, revisorers förslag angående tillsyn - innebörd och tillämpning 1994/95:KU27, rskr. SFS 1994:1220, 9 kap. 10 § 1995:968 Ändring i förordning Ds 1999:68 Att finansiera forskning och utveckling UbU 1992/93:16 KVA, IVA granskning av verksamheten 1994-1997 KVA, IVA granskning 1994-1997 KVA, IVA granskning 1994-1997 KVA, IVA granskning 1994-1997 En granskning av verksamheten 1996, s. 10 En granskning av verksamheten 1997, s. 7 Årsredovisning 1998 (ÅR), s. 5 Papper om Jäv och utvärdering, s. 48 f. Årsredovisning 1998, s. 51 Årsredovisning 1998, s. 7 f. Årsredovisning 1998, s. 9 f. Årsredovisningen , s. 4 Information till anslagssökande, s. 1 Redogörelse till 1998/99:RR6 1995:968 Ändring i förordning