frsrdg · GN04RJ1 · 2000-01-01 00:00:00 — Inom denna ram har varit dedicerade till forskarrekryteringsinsatser och förstärkt stöd till universitetens infrastruktur i vid mening. Beviljade anslag disponeras enligt särskilda villkor som anges i kontrakt med varje anslagsmottagare. De flesta av dessa fördelade anslag har admi nistrerats av statliga universitet och högskolor, som då också är arbetsgivare för den personal som avlönas från anslag. I avsnittet Statistiska uppgifter om anslagen till forskning (s. 60) redovisas i tabellform vissa data rörande behandlade ansökningar och beviljade anslag. För anslagsmedel, som utbetalats efter , har utöver ett omkostnadspålägg på tillkommit ett påslag för mervärdesskatt på räknat på projektanslaget. För anslag, efter , som administreras via statliga högskoleenheter inom verksamhetsområde, räknar RJ numera även med ett påslag på för lokalkostnader på de belopp som beräknas för själva forskningsprojekten. Detta innebär sålunda ett totalt påslag på i storleksordningen . 1999 fördelades i infrastrukturellt stöd till framför allt forskningsförberedande insatser vid olika arkiv och bibliotek. Ur ansökningarna till den kulturvetenskapliga donationen kunde nio nya anslag beviljas samt tilläggsanslag till , , för digitalisering av Bilddatabank över svensk medeltidskonst (dnr 1999-7023). Därutöver anslogs ur den extra avsättningen till , , för planering och uppbyggnad av ett nationellt orgelforskningscentrum, Orgelforskning 2000 (dnr 1999-7017) och till , för projektet vetenskapshistoria. vetenskapshistoriska samling i (dnr 1999-7018). Styrelsen avdelade i samband med budgetbeslutet , ur Jubileumsdonationen och ur Kulturvetenskapliga donationen, som en engångsavsättning . Den extra avsättningen fördelades enligt följande: 1 En hyllningsinsats till minne av fondens första ord-förande professor . Fem fyraåriga post.doc.-tjänster varav skall till-bringas utomlands vid någon framstående vetenskaplig institution. Programmet genomförs i samarbete med STINT och knyts till SCASSS i 2 Post-doktorala insatser vid universiteten. 3 Engångsavsättning till stöd för genomförandet av forsk-ningsprogrammet Svenskt i - finskt i 4 Tillfällig resursförstärkning av anslaget infrastrukturstöd. Resursförstärkningen skall användas för engångsinsatser till stöd för framtida forskning. 5 Uppföljningsarbete av föregående års insatser i anslutning till "for Human Development" och till fortsatt seminarieverksamhet om den representativa demokratins framtid. Ovanstående insatser redovisas i följande avsnitt. I sitt hälsningsanförande vid informations- och planeringsmötet med styrelsen och beredningsgrupperna i anförde styrelsens ordförande, professor em. följande: Det framstår som självklart att stanna upp och blicka tillbaka. gick professor em. ur tiden, . var den förste ordföranden i . , 1965-1974, förde han klubban i stiftelsens styrelse. Det var avgörande år. Det kan utan överdrift sägas, att stiftelsen inom de vida ramar som dess stadgar uppdrog fann sin väg, sina väsentligaste mål och sin särskilda stil. klarsynthet, vidsynthet och framsynthet, hans unika överblick över det internationella forskarsamhället och över den svenska forskningens tillstånd och behov gjorde honom sällsynt väl skickad att leda fondens arbete under dessa år. långa och mångsidiga gärning som forskare och lärare, som universitetsledare och som forsknings- och utbildningspolitisk tänkare, ledare och debattör har redan beskrivits och kommer i många skilda sammanhang att offentligt skildras, Detta är inte tillfället att lämna ytterligare bidrag till de många hyllningar som med rätta kommer minne till del. Låt mig endast med en erinran om hans avgörande insatser för be de närvarande att stående ägna hans minne en tyst hyllning. Till minne av RJ:s förste ordförande beslöt styrelsen att avdela till fem forskningsutrymmen fr o m 2000-01-01-2003-12-31. Detta beslut innebar att ett nytt, framtidsinriktat program - Pro Futura - för rekrytering av yngre och särskilt lovande post-doktorala forskare inom det kulturvetenskapliga området kunde tillskapas. Det kommer att genomföras i samarbete med den till Uppsala förlagda nationella forskningsanläggningen för samhällsvetenskap och humaniora, SCASSS, och med av högre utbildning och forskning, STINT. Vid överläggning mellan företrädare för , , STINT samt de fyra aktuella fakultetsområdena (humaniora, juridik, samhällsvetenskap och teologi) utarbetades riktlinjer för nomineringen och urvalet av dessa yngre och särskilt lovande forskare. En kommitté utsågs som inför styrelsens sammanträde utsåg följande fem forskare. , litteraturvetenskapliga inst., , sociologiska inst., Teol. , teologiska inst., för teoretisk filosofi, Jur. , juridiska inst., Dessa forskare kommer att bedriva sin forskningsverksamhet med anknytning till Pro Futura-programmet vid SCASSS i . Resurserna fördelas så att SCASSS för de två årens verksamhet får 5 För de två återstående åren tilldelas respektive universitet per forskare (totalt ). Merkostnaderna för forskarnas utlandsvistelse betalas av STINT genom särskilt avtal. Dessa fem forskare kommer att diplomeras vid en sammankomst i . Utöver denna särskilda hyllningsinsats till minne avdelade styrelsen till 45 tvååriga post-doktorala befattningar vid landets universitet. Även här angavs att befattningarna var avsedda för yngre forskare födda eller senare och som har avlagt doktorsexamen efter . Styrelsen har fördelat de 45 post.dok.-befattningarna enligt nedanstående tabell. Universitet F A K U L T E T S O M R Å D E Teologi Humaniora Konstnärl. Totalt 1 3 2 3 9 1 3 1 4 9 3 1 3 7 2 1 4 7 2 3 5 1 3 4 1 1 1 1 1 1 1 1 2 14 1 4 24 45 Av ovanstående 45 forskartjänster har 21 st () fördelats till kvinnliga forskare. Forskningsprogrammet i - finskt i Programmet är ett bilateralt forskningssamarbete mellan och inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena. Det sträcker sig och startade . Forskningsprogrammet disponerar 15 miljoner genom och från vardera och RJ, dvs totalt ca . att studera växelverkan, samverkan, påverkan, spänning mellan och såväl historiskt som i nutid, att studera majoritets- och minoritetsproblematiken inom länderna och i jämförelse länderna emellan, att studera de sociala, psykologiska, pedagogiska, lingvistiska och andra processer som denna problematik skapar, att främja jämförande studier av och och att främja samarbetet mellan svenska och finländska forskningsmiljöer. Initiativet till programmet togs av i , som föreslog för kultur och samhälle vid () att starta ett forskningsprogram med namnet Svenskt i - finskt i . FA tog fasta på förslaget och påbörjade ett förberedande arbete med sikte på ett finsk-svenskt forskningsprogram. Kontakter togs med RJ och () som båda beslutade att delta i planeringen och finansieringen av programmet. Utöver FA och i meddelade Stiftelsen för och Delegationen för svenska kulturfonden att de var villiga att delta i finansieringen och genomförandet. En bilateral arbetsgrupp tillsattes , vilken sedan utarbetade det slutliga programmet. I arbetsgruppen representerades FA av professorerna samt akademiker och generaldirektör ; i representerades av professorerna ; Stiftelsen för representerades av professorerna ; Delegationen för representerades av ordförande . Från representerades av professorerna samt kanslichef och RJ av direktör och professor . Arbetsgruppens sekreterare var vetenskapssekreterare , FA. Förberedelserna avslutades på , varefter finansiärerna utlyste forskningsmedel via olika kanaler. För att informera om programmet anordnade sålunda RJ och en gemensam konferens i Finlandiahuset . Ansökan om medel skedde i två steg. Det första innebar att en projektskiss skulle inlämnas till någon av finansiärerna . Totalt ingavs 89 projektskisser. Bland dessa utvaldes sedan vid sammanträde i sammanlagt 41 projekt, vilka inbjöds inkomma med fullständiga ansökningar . Bedömningen och urvalet av de inlämnade projektskisserna och de fullständiga ansökningarna gjordes av en särskild beredningsgrupp, i vilken ingick forskare som utsetts av de medverkande finansiärerna. Beredningsgruppen har inför sitt slutliga val av projekt dessutom låtit fyra expertpaneler bedöma de fullständiga ansökningarna. RJ:s representanter i beredningsgruppen har varit professorerna , ordförande, och samt docent . Beredningsgruppen beslutade vid sitt sammanträde hos RJ att bevilja medel till 17 projekt. beslutades att FA skulle ansvara för finansieringen av de finska forskarnas medverkan, medan och RJ mellan sig skulle göra en uppdelning av anslagen till de medverkande svenska forskarna. Vidare beslutades att finansiärerna skall utse representanter i ett arbetsutskott, som skall ansvara för koordinering, uppföljning och utvärdering. RJ:s representanter i arbetsutskottet är och . I nedanstående sammanställning redovisas de projekt som erhållit stöd från programmet. Där framgår vilket totalbelopp i miljoner finska mark (MFIM) som beviljats varje projekt. De projektanslag som skall utbetalas av RJ anges med fetstil i miljoner svenska kronor (MSEK). Projekt finansierade inom programmet Svenskt i - finskt i Skogsfinnar i - migration, kolonisation och assimilation. (1,8 MFIM) Växelverkan och identitet. Kyrka och religion i och 1809-1999. (2,0 MFIM) Finansiering: 1,0 MFIM, Co-operation and Competition. Economy, Nation-State and Swedish-Finnish Interaction. (1,7 MFIM) Finansiering: 0,8 MFIM, Svikit sina bröders hopp och sina fäders land. (1,5 MFIM) Finansiering: 0,5 MFIM, Språklig emancipation i och . (1,6 MFIM) Finansiering: 0,9 MFIM, Crises, Macroeconomic Performance and Economic Policies in and in the 1990´s. A comparative approach. (1,5 MFIM) Finansiering: 0,6 MFIM, Från förebild till hotbild? (1,8 MFIM) Finska, svenska eller engelska? Intern kommunikation: fusionerade finsk-svenska företag. (1,6 MFIM) Om jordanvändningsrättigheterna på vardera sidan om . (1,6 MFIM) Staden och idéerna. Det - och sjuttonhundratalet i nutiden. (1,5 MFIM) Finansiering: 0,75 MFIM, RJ , Kuntokallio och forskning, Att åldras mellan två kulturer. (1,5 MFIM) Finansiering: 0,75 MFIM, RJ Etnicitet och kön. Konstruktionen av etnisk identitet och kön i svenska och finländska kontexter. (1,2 MFIM) Finansiering: 0,7 MFIM, RJ - the largest village of the parish. (1,4 MFIM) Finansiering: 0,7 MFIM, Mellan kontroll- och integrationspolitik. (1,5 MFIM) Finansiering: 0,9 MFIM, RJ Språkgrupp, medborgarskap och lokal välfärdsstat. (1,5 MFIM) Finansiering: 0,5 MFIM, RJ Delar i dialog. Integrativa och desintegrativa krafter och processer i och (1720-1860). (1,7 MFIM) Finansiering: 0,9 MFIM, RJ Gemenskap och asymmetri - Självbilder och bilder av den andre. (2,1 MFIM) Finansiering: 1,0 MFIM, Inom ramen för programmet har sammanlagt 1,5 MFIM avsatts för koordinering, konferenser och forskningsinformation. Forskarskola i moderna språk För att öka rekryteringen av forskarstuderande i engelska, tyska och franska avsatte RJ till en nationell forskarskola, varav budgeterades 1998 för forskningsförberedande kurser och planering, medan av avkastning har budgeterats för forskarskolans genomförande. Medlen avser finansiering av 32 doktorandtjänster på heltid fr.o.m. , arvoden till koordinator/föreståndare, lärare samt övriga omkostnader. RJ utlyste genom skrivelser till universiteten, annonser och på sin hemsida sammanlagt 32 doktorandtjänster inom forskarskolan. Satsningen mötte stort intresse från universitetens och studenternas sida. Vid ansökningstidens utgång hade inte mindre än 92 sökande anmält sitt intresse. Vid den sakkunniggranskning av ansökningarna som gjordes av för forskarskolan konstaterades att påfallande många av de föreslagna avhandlingsprojekten var av hög, eller mycket hög, kvalitet. Flertalet sökande hade utmärkta studiemeriter. RJ beslutade att erbjuda 32 av de sökande finansiering av doktorandtjänst . De utvalda blivande doktoranderna kunde genom RJ:s beslut om finansiering sedan antas till forskarutbildning vid sina respektive universitet. Forskarskolan startade sin verksamhet med en internatkurs i syntaktisk språkteori (5 poäng), uppdelad på och förlagd till i . 14 doktorandtjänster avser studier i engelska, 11 i franska och 7 i tyska. Geografiskt fördelades tjänsterna så att erhöll 7 tjänster, och 6 tjänster vardera, 5 tjänster, 4 tjänster, 2 tjänster, medan universiteten i och tilldelades vardera 1 tjänst. Fördelning av doktorandtjänsterna i moderna språk på olika lärosäten och språk Universitet Engelska Franska Tyska Summa 1 3 1 5 1 1 3 1 2 6 1 1 2 3 2 1 6 1 1 1 1 2 4 3 3 1 7 Summa 14 11 7 32 Deltagarna i RJ:s forskarskola ingår i ett nationellt nätverk och kommer att samlas till gemensamma kurser varje termin. Minst 20 av doktorandernas kurspoäng inom forskarutbildningen skall fullgöras inom forskarskolans ram; minst en 5-poängskurs per termin kommer att erbjudas genom forskarskolans försorg. Deltagarna följer givetvis härutöver den vanliga forskarutbildningen vid sin hemmainstitution. Forskarskolan har redan under sin första termin bidragit till ett fruktbart idéutbyte mellan såväl discipliner som studieorter. Ett ytterligare inslag i detta var det välbesökta seminarium, med doktorandernas huvudhandledare och RJ:s styrgrupp för forskarskolan, som RJ arrangerade , på Spökslottet, . Anslag till symposier, seminarier, forskningsinformativa insatser, informationsutbyte m m har i budgeten avdelat för att stödja symposier, seminarier och forskningsinformativa insatser. behandlades 117 sådana ansökningar, varav 32 () hade inkommit från kvinnliga huvudsökanden. 72 ansökningar, av vilka 21 () var ingivna av kvinnliga forskare, beviljades ett sammanlagt belopp på knappt 8 miljoner. 7 ansökningar är bordlagda. Många av de forskningsprojekt som stöder, belyser problem som är av allmänt samhälleligt intresse. Det är angeläget att forskningsresultaten blir kända i samhället och blir föremål för diskussion, kritisk granskning och användning. RJ har därför på olika sätt försökt medverka till att ett sådant informationsutbyte underlättas. har flera både nationella och internationella aktiviteter bedrivits i syfte att följa och sprida kännedom om den forskning som stöds och att stimulera informationsutbyte om forskningsresultat mellan olika grupper i samhället. RJ söker också att genom anslag till symposier, seminarieverksamhet och forskarnätverk bereda forskare möjlighet att utveckla nya forskningsområden. Avsikten är att uppmuntra forskare att genom samarbete, gärna med tvärvetenskaplig inriktning, utveckla nya forskningsprojekt som ska kunna söka medel i RJ:s ordinarie ansökningsomgångar. anordnar även egna symposier och seminarier (ibland tillsammans med något annat forskningsstödjande organ inom eller utom landet) i syfte att identifiera forskningsbehov, kartlägga eller presentera kunskapsläget inom ett visst område. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. Ett sådant åtagande, som RJ haft , är det årliga stödet till utgivningen av Forskning & Framsteg. Här ska kortfattat återges exempel på några aktiviteter som RJ tagit initiativ till eller aktivt medverkat i . Den svenska hemslöjden och konsthantverket är i högsta grad ett eftersatt område vad beträffar kulturvetenskaplig forskning. Hemslöjd har traditionellt varit ett kvinnligt område och som sådant tämligen undanskymt. Hemslöjden har med ord "helt enkelt inte passat in i bilden av det stora moderna projektet, av det som burit 1900-talets samhälls- och välfärdsutveckling". Därför har också kulturforskningen varit påtagligt ointresserad av hemslöjden. har sökt att fylla denna kunskapslucka genom att stödja med medel ur avsättningen för Symposier, seminarier och forskningsinformativa insatser. RJ lämnade 1995 medel till en seminarieserie med temat Hemslöjd, estetik och svenskt samhällsliv i ett tvärvetenskapligt perspektiv. Tre seminarier genomfördes med representanter för hemslöjden, den konstnärliga verksamheten och forskningen. lämnade RJ medel för tryckning av seminarieseriens texter, vilka nu utkommit i antologin nyttan. Om hemslöjd i (Gidlunds). har RJ beviljat ytterligare medel som planeringsanslag för att förankra hemslöjden som forskningsområde och för att formulera ett tvärvetenskapligt forskningsprojekt kring hemslöjdens utveckling, verksamhet och ideologi. Ett av Jubileumsfonds mer betydande engagemang inom ramen för avsättningen för Symposier, seminarier och forskningsinformativa insatser har varit stödet till de återkommande . De är en ideell förening som bildades för att stimulera historisk forskningsinformation och bredda kontakterna mellan fackhistoriker och en historieintresserad allmänhet. RJ har såsom en av många finansiärer stött De och därigenom sökt att bidra till denna betydelsefulla forskningsinformativa insats. De hölls 1994 i , 1995 i , 1996 i , 1997 i och 1998 i . Det gångna året hölls de i Åbo i . har De vuxit och kommit att etablera sig som en central mötesplats för det historieintresserade . Temat var och långa gemensamma historia. Det seminariesamarbete - Demokratins hjärta?, som inleddes i samarbete med talman om folkstyrets problem och villkor, har avslutats med ett seminarium om Folkstyrelsens framtid; Demokrati - handlingsförmåga - rättsstat . Vid detta seminarium medverkade professorerna samt docenterna . Som en avslutning på hela denna serie kan man även nämna det seminarium om den Representativa demokratins framtid som på RJ:s initiativ genomfördes i i samarbete med , Bildningsverksamhet (NBV) och statsvetenskapliga institutionen vid . aktiva medverkan vid detta synnerligen välbesökta seminarium med över tusen deltagare kom till uttryck genom att talman svarade för konferensens öppningsanförande och att ordförande deltog i den avslutande paneldiskussionen. , ordförande i , var seminarieledare. presenterades forskningsprojekt kring val under titeln , väljare och media. nomgången gjordes av statsvetarna , , , , och , . Huvudanförandet om Values in Change and the Challenge for Representative Democracy hölls av professor , (), . Professor medverkade till etableringen av Euro-Barometer Surveys och är samordningsansvarig för World Value Surveys. Beträffande frågan om Representativ demokrati på svenska samman-fattade professor , statsvetenskapliga institutionen, , kunskapsläget såsom det nu kan avspeglas genom en lång serie av studier om väljarnas beteende. Eftermiddagen inleddes med ett anförande av professor , statsvetenskapliga institutionen vid , som behand-lade frågan om Den lokala demokratins renässans med under-rubriken: Kvinnor och andra förtroendevalda som problemlösare och kaos-piloter. Hennes anförande kommenterades av landstingsrådet , i . Dagen avslutades med en paneldiskussion om Demokrati i förändring under redaktör ledning. Vilka är hoten mot den svenska demokratin? Vad har medierna för betydelse? Varför har ett allt lägre valdeltagande vid allmänna val? Var sätter man gränserna i en demokrati? De var några frågor som behandlades av panelen under denna diskussion som spelades in av utbildningsradion för TV-sändning. I diskussionen deltog EU-kommissionären , professor , , professor , , , , journalisten och författaren . och riksdagsledamoten , ordförande i konstitutionsutskott. Ett annat större arrangemang i samarbete med och med genomfördes med anledning av 100-årsminnet av födelse. Temat för detta heldagsseminarium - Globalisering, ideologi och nationell politik - anknöt till några av huvudlinjerna i Ohlins insatser som vetenskapsman och politiker. Talman öppnade seminariet och kunde hälsa drygt 200 deltagare välkomna till . F.d. finansministern, chefekonom inledde sedan programmet med att ge några personliga kommentarer kring sin fars, , roll i svensk politik. Därefter föreläste över ämnet Globalisation and Democracy. Dahrendorf menade att "den heterogena nationalstaten" ingalunda tjänat ut sin roll, utan var det bästa skyddet för de liberala frihetsvärdena. Professor höll sedan ett föredrag med titeln - idé med eller utan framtid? och underströk att socialliberala lösningar dominerat i de västliga demokratiernas praktiska politik. Förberedda kommentarer gjordes av docent , , och redaktör , . Det därpå följande föredraget ägnades författningsfrågorna: professor , , talade över ämnet Demokratins fundament - en levande författning. vidhöll sin tidigare framförda kritiska hållning till författningsuppgörelsen och hävdade att både och styrdes för mycket av kortsiktiga partistrategiska överväganden. Förberedda kommentarer gavs av EU-parlamentariker , , och f.d. statsrådet och landshövdingen, docent , . Chefredaktör , DN, höll därefter seminariets avslutande föredrag: Oppositionsrollen i en demokrati. Han fokuserade på agerande som oppositionsledare under mer än två decennier och konstaterade att haft en mycket svår uppgift beroende på socialdemokratins starka ställning och de delvis betydande ideologiska skillnaderna mellan de borgerliga partierna. hade dock lyckats upprätthålla förtroendet för det politiska systemet, menade . Som kommentator medverkade politiskt sakkunniga , , docent , , och . Seminariet avslutades av direktör . De förberedda anförandena och kommentarerna från seminariet har publicerats i volymen , ideologi och nationell politik. Elva texter kring och socialliberalismen (red. , , 1999). Konferens om forskning om turism anordnade RJ tillsammans med den statliga Turistdelegationen en konferens i om behovet av att stärka och utveckla forskning rörande turism. Konferensen riktade sig till forskningsfinansiärer, , , berörda myndigheter och näringslivet. Nära 70 personer hade hörsammat inbjudan. Programmet inleddes med ett hälsningsanförande av docent , RJ, som gjorde en översikt över det svenska forskningsfinansieringssystemets arbetssätt och förmåga att fånga upp och stödja nya forskningsinriktningar. Direktör , Turistdelegationen, presenterade fakta om turismsektorns ekonomiska roll i ekonomi. Han betonade därvid att ett bredare forskningsbaserat kunskapsunderlag var av stor betydelse för näringen. Turistdelegationen har därför utarbetat ett forskningsprogram, vilket presenterades av projektledare , Turistdelegationen och ekon. , , . Större delen av programmet ägnades sedan korta presentationer av närmare ett tjugotal projektförslag rörande forskning med anknytning till turismsektorn, vilka initierats av Turistdelegationens FoU-program. I programmet ingick också ett panelsamtal under rubriken . I panelen ingick , ordförande i (), departementsrådet , , professor , forskningsledare vid (Etour) vid , , och , programansvarig, . Pandeldiskussionen leddes av , RJ. Områdesgruppen anordnade ett symposium om den finansiella sektorns internationalisering . Till symposiet hade inbjudits ett flertal utländska forskare vilka hade skickat in sina bidrag i förväg. Symposiet inleddes av ledamoten i områdesgruppen professor , i , som haft huvudansvaret för planeringen tillsammans med , i , även knuten till Symposiet omfattade en beskrivning av finanssektorns betydelse för ekonomin samt vilka faktorer som påverkas av att ha en finanssektor i . Symposiet var uppdelat i fyra delar. De tre första delarna bestod av olika redogörelser för den finansiella sektorn från olika perspektiv och avslutades med en paneldebatt efter det tredje avsnittet. Det fjärde och sista avsnittet hade formen av en tutorial där yngre forskare och doktorander hade möjlighet att presentera sina forskningsområden och få dessa belysta av de närvarande forskarna. Ordförande för den första delen var vice riksbankschef . Denna del innehöll tre avsnitt där det första utgjordes av att professorerna , , talade om , Industrial Structure and Growth med direktör , SITE och i , som kommentator. Professor talade i påföljande avsnitt även om Development. Kommentator var , . Därefter talade professor , , över ämnet Is the Politically Independent? Perspectives on the Political Economy of Banking and Financial Regulation. Kommentator till detta avsnitt var professor , Handels-högskolan i .