frsrdg · GN04Rr12 · 2000-01-01 00:00:00 — Stiftelsen har till uppgift att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsstadier som antas kunna kommersialiseras samt på andra sätt verka för främjandet av innovationer. Verksamhetens inriktning och omfattning För verksamhet med innovationsstöd ska gälla följande: Innovationsstödet ska lämnas dels för olika former av tekniska utvärderingar, tester, prototyper o.d., dels för kommersiell utvärdering i form av enklare marknadsundersökningar, inledande kundkontakter, m.m. Stöd ges till i första hand enskilda personer eller nystartade företag. Om särskilda skäl föreligger bör stöd kunna ges till mindre och medelstora företag. Stiftelsens stöd bör normalt utgöra endast en del av kostnaden för projektet. Stöd får ges utan förbehåll om återbetalning (bidrag) eller i form av villkorslån. Former och villkor för innovationsstödet ska regleras i avtal mellan stiftelsen och stödmottagaren. Stiftelsen ansvarar för att uppgifter om innovationer och förhållanden som rör enskilda eller juridisk person inte meddelas till utomstående utan tillstånd från den som uppgiften eller förhållandet berör. Stiftelsen bör även kunna finansiera åtgärder som främjar och utvecklar enskildas och samhällets innovationsverksamhet samt kunskapen om och inställningen till innovationers roll i samhället. Projektstöd beviljas enskilda personer och nyetablerade företag för utveckling av kommersiellt intressanta projekt i tidiga utvecklingsstadier. Stiftelsens stöd utgör normalt hälften av budgeterat kapitalbehov och kan lämnas som projektbidrag eller som lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. Innovationsbidrag utan återbetalningsskyldighet kan beviljas för tekniska och kommersiella förstudier innan projektet har kommit igång. Lån kan beviljas med villkorlig återbetalning med säkerhet endast i projektet. Lånen beviljas normalt i etapper och kan maximalt uppgå till . Normalt ligger medellånet betydligt lägre. Totalt har stiftelsen behandlat över 4 500 ansökningar. inkom 780 ansökningar varav 24 stycken beviljades bidrag och 450 stycken beviljades lån. Det totala bidragsbeloppet uppgick för projektbidrag till nära och för innovationsfrämjande åtgärder till ca Den totala lånesumman uppgick till . uppgick bidragen till sammanlagt , innovationsfrämjande åtgärder till och lånesumman till ca . består av verkställande direktör och ytterligare fem medarbetare. Kansliets verksamhet omfattar bl.a. projektadministration, rådgivning, initiering av externa projekt m.m. Beredningen av en ansökan ska i normalfallet ta mellan . Av ansökan ska andra finansieringskällor framgå. Stiftelsen mottar mellan 800-1 000 ansökningar . I det regionalt uppbyggda stödsystemet som , () och gemensamt ansvarar för finns det regionala rådgivare i varje län som första "filterinstans" och regionala projektråd kopplade till som kan lämna bidrag för utvärdering av idéer. Stiftelsen finansierar de regionala rådgivarna och projektrådens bidrag med sammanlagt . Genom det regionala systemet strömmar ca 10 000 projektidéer. Av dessa får ca 1 000 någon form av ekonomiskt stöd. Det maximala regionala stödet är per projekt. En del av dessa projekt går sedan vidare till och hanteras där som låneärenden. Ansökningarna som sedan kommer till stiftelsen bedöms av experter inom olika ämnen, exempelvis medicin, energi och data. De externa bedömarna lämnar ett underlag till stiftelsens kansli, som bereder frågan inför styrelsens formella ställningstagande. Kostnaderna för dessa bedömningar är ca /ärende. Ansökningar om stöd bereds mot ersättning också av (). svarar för av ärendemängden och ersättningen är /ärende. Avslag på ansökan motiveras och meddelas skriftligt. anser att kvaliteten på ansökningarna har förbättrats. Även de externa bedömarna ställer ökade krav i sina värderingar av ansökningarna. har antagit bestämmelser om jäv. Man hänvisar till att stiftelsen inte omfattas av förvaltningslagens bestämmelser men att verksamheten uppvisar drag av offentligrättslig verksamhet. Stiftelsen är medveten om att man har att följa lagen om offentlig upphandling (). De konsulter som används i ärendeberedningen upphandlas genom en förenklad förhandlingsupphandling. I övrigt har stiftelsen tillämpat vid upphandling av bl.a. kontorsutrustning, dataprogram, revisionstjänster samt kapitalförvaltande tjänster. Revisorerna har delat upp arbetsuppgifterna så att den av RRV utsedda revisorn har svarat för granskningen av de administrativa mer myndighetslika uppgifterna som ärendehantering m.m. Revisorn från en revisionsbyrå har genomfört den ekonomiska granskningen. har denna revisor svarat för den större delen av granskningsinsatsen. Vid avslutat projekt ska en slutrapport lämnas som innehåller en total ekonomisk redovisning, en verksamhetsbeskrivning samt en bedömning av vad projektet har uppnått. gör sedan för varje projekt en genomgång av samtliga verifikationer. Kraven på mottagaren av stöd framgår av beslutsbrevet. har befogenhet att driva krav på återbetalning av medel om det visar sig att medlen har använts fel eller om de utbetalade medlen inte redovisas i sin helhet. En bank och ett inkassoföretag finns uppknutna i avtal för att utföra dessa tjänster. Andelen som återbetalar lånen uppgår till , vilket är betydligt fler än stiftelsen inledningsvis trodde. () ska ha rätt att granska stiftelsens verksamhet. Stiftelsen har själv gjort en förfrågan hos IVA med begäran av en granskning. Enligt har inte tagit något sådant initiativ. Däremot har en konsult på stiftelsens uppdrag genomfört en utvärdering av verksamheten. Enligt ska verksamheten bedrivas i samarbete med . Enligt stiftelsen förekommer i praktiken ett mer omfattande samarbete med . Vidare samarbetar med forsknings- och teknologiparkers intresseorganisation (Swedpark). , och () har i ett avtal gemensamt beslutat att bygga upp ett regionalt innovationssystem som utgår från projektråden vid och rådgivarsystem. Kontakterna med har stärkts . Inför den senaste styrelseutnämningen har departementet inhämtat förslag på tänkbara ledamöter från stiftelsen. I övrigt förekommer informella kontakter på initiativ från såväl stiftelsen som departementet. Viss återkoppling från departementet har också skett vad gäller stiftelsens senaste årsredovisning. Stiftelsen () - Kulturvetenskapliga donationen Stiftelsen () är en fristående stiftelse som har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning. Stadgar för stiftelsen fastställdes . I de nu gällande (fr.o.m. ) anges bl.a.: att företräde ska ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt att fondens medel speciellt ska användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, särskilt ska uppmärksammas att fonden ska söka främja kontakter med internationell forskning De medel som stiftelsen förvaltar härrör från totalt fem olika donationer. Samtliga medel samförvaltas. Avkastningen från de olika donationerna ska emellertid gå till olika ändamål. Stiftelsens medel förvaltas av fondens styrelse i syfte att upprätthålla en långsiktig anslagskapacitet för de ändamål som stiftelsen har. Stiftelsen grundades genom en donation från Riksbank, som därmed ville uppmärksamma bankens 300-årsjubileum och främja "ett angeläget nationellt ändamål". På förslag av fullmäktige i avsattes bankvinst på i form av värdepapper ur portfölj till en särskild jubileumsdonation. upphörde de formella relationerna med då nya stadgar infördes som innebar att fonden blev en självständig stiftelse med egen förmögenhetsförvaltning. Jubileumsdonationen har efter dess bildande, i enlighet med riksdagsbeslut, tillförts ytterligare . Jubileumsdonationen är speciellt inriktad på forskning som belyser sociala, kulturella, politiska, ekonomiska och tekniska förändringar som påverkat samhällsutvecklingen för den enskilda människan. beslutade att 10 miljarder ur de tidigare löntagarfonderna skulle användas för att stärka och utveckla svensk forskning. För att stödja den kulturvetenskapliga forskningen donerades ur dessa fonder till . Marknadsvärdet på donationens kapital uppgick till ca . Den kulturvetenskapliga donationen fördelade ca . Stiftelsens verksamhet handhas av en styrelse, bestående av 12 ledamöter. De väljs av varvid ordförande i styrelsen väljs särskilt. I styrelsen ska ingå sex företrädare för , fyra företrädare för olika vetenskapliga discipliner samt två ledamöter med särskild kunskap i förmögenhetsförvaltning. Förslag på styrelseledamöter med särskild kunskap i förmögenhetsförvaltning framläggs av fullmäktige i . Förslag på övriga styrelseledamöter framläggs efter samråd med företrädare för partigrupper, forskningsråd och forskningsberedning. För var och en av styrelsens ledamöter, utom för dem som väljs på förslag av fullmäktige i , utses en suppleant. Om arvoden till styrelsens ledamöter och suppleanter finns föreskrifter i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Av lagen framgår att arvode för ordförande uppgår till , för vice ordförande till samt för övriga ledamöter till . Stiftelsen har tagit initiativ till att informera styrelseledamöterna om deras uppgifter och ansvar i samband med en styrelsekonferens. Man tar även upp delegationsordningen till beslut . Styrelsen ska tillse att intresset av god avkastning och riskspridning tillgodoses genom en lämplig sammansättning av fondens tillgångar. Enligt stadgarna ska två ledamöter med särskild kunskap i förmögenhetsförvaltning ingå i styrelsen. Förslag på dess två ledamöter framläggs, som ovan nämnts, av fullmäktige i . Den kulturvetenskapliga donationen syftar bl.a. till: att stödja projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner att etablera nätverk eller andra fastare samverkansformer nationellt och internationellt att befordra forskarutbildning och forskarrekrytering att stödja forskarrörlighet internationellt, nationellt och mellan universitet, högskolor och andra verksamheter Verksamhetens inriktning och omfattning Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning inom de humanistiska, samhällsvetenskapliga, juridiska och teologiska fakulteterna utgör tyngdpunkten för den forskning som finansieras av den kulturvetenskapliga donationen. För den forskning som ska kunna få stöd ur den kulturvetenskapliga donationen formuleras olika teman. Till en början har två teman valts. Den ena är "kulturvetenskapliga grundvalar". Avsikten med detta tema är att speciellt uppmuntra till forskning som behandlar grundläggande betingelser för sammansmältningen mellan historiskt grundade erfarenheter och dagens samhällsutveckling. Det andra temat "samhällsförändringar och rum" avser att belysa utvecklingen genom olika empiriska studier. Genom jämförelser nationellt och internationellt och med olika teoretiska utgångspunkter syftar de olika studierna till ökad förståelse av utvecklingen. har för administrationen av den kulturvetenskapliga donationen 4 anställda. Kansliets huvudsakliga uppgift är att biträda den kulturvetenskapliga prioriteringsgruppen i beredningen av inkomna ansökningar. back-office-funktion har förstärkts med en person. Genom en samförvaltning med Jubileumsdonationen kan kansliets resurser hållas på en blygsam nivå. Kraven på infrastrukturella stödinsatser och utökat stöd till forskarskolor kan även peka på att kansliresurserna är i knappaste laget. Varje utökning av de administrativa resurserna kommer emellertid enligt stiftelsen att prövas mycket noga innan beslut fattas. För beredning av ansökningar om projekt inom kulturvetenskaplig forskning finns en särskild beredningsgrupp. I beredningsgruppen ingår ledamöter och suppleanter ur styrelsen samt vetenskapliga experter. För den vetenskapliga bedömningen anlitar man även sakkunniga inom och utanför . Beredningsgruppen avger ett samlat förslag till styrelsen om vilka medel som ska avsättas och till vilka. Styrelsen fattar därefter beslut. Avslag på skissansökningar motiveras ej av stiftelsen. Fullständiga ansökningar motiveras emellertid alltid skriftligt, både vid beviljande och vid avslag. Konkurrensen om anslag från RJ är mycket hård. Enligt stiftelsen finns det knappast något forskningsfinansieringsorgan som är så "översökt". Av de sökta beloppen för nya projekt kan endast beviljas. Det innebär att ansökningarna måste hålla en mycket hög kvalitet för att kunna ha en chans till stöd. Stiftelsen anger att det i forskarsamhället betraktas som en kvalitetsstämpel att ha erhållit anslag från RJ. De flesta forskare är medvetna om vad som krävs av en ansökan för att den ska komma vidare till beredningsomgången. Av dessa skäl är det stiftelsens bedömning att ansökningarna är av hög kvalitet. har inte antagit några skriftliga jävsbestämmelser, men påtalar att jäv diskuteras ingående i varje beredningsomgång. Jävsfrågan tas också upp av stiftelsen vid tillsättningen av ny styrelse. har rutinen för uppföljning av hur anslagen används utvecklats. Den nya rutinen innebär att styrelsen gör studiebesök vid utvalda projekt för att säkerställa att anslagen används till avsett ändamål. Syftet med uppföljningen är att granska de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurstilldelning. Men därutöver är syftet att genom samtal med prefekter, dekaner och rektorer utröna dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. beviljar som regel stöd i taget. För fortsatt anslag krävs en rapport av den vetenskapliga verksamheten och en ekonomisk redovisning av anslagna medel. Enligt bestämmelser för anslag från RJ ska anslagna medel disponeras för uppgiven verksamhet som anges i ansökan. Mottagaren är skyldig att meddela avvikelser från detta. Anslagsförvaltaren ska lämna in ekonomisk redovisning till stiftelsen senast efter det att dispositionstiden för slutanslag löpt ut. Dessutom ska vetenskaplig redovisning i form av publikationslista lämnas till RJ senast efter det att dispositionstiden för slutanslag löpt ut. Utebliven rapportering inverkar menligt på förutsättningarna för att få nya anslag vilket bidrar till att redovisning lämnas . Revisionen av stiftelsen utövas dels av revisorer, dels av internrevisor som styrelsen utsett. Internrevisorn rapporterar i en revisionspromemoria till revisorer och till den revisor som revisorer har anlitat för fullgörandet av sin revision. revisorer ska särskilt se till att fondens organisation av och kontroll över redovisningen samt medels- och värdeförvaltningen är tillfredsställande. följer bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling. Exempel på tjänster som upphandlas är revisorstjänster, datakonsulter och leverantörer av kontorsmaterial. Stiftelsen har inte varit utsatt för någon extern utvärdering tillkomst. Behovet av extern utvärdering är heller inte något man har diskuterat i styrelsen. Initiativet till en sådan utvärdering borde exempelvis kunna tas av . Stiftelsen påtalar att man har ett mycket omfattande kontaktnät såväl nationellt som internationellt. Förutom samverkan med olika stiftelser har RJ ett betydande samarbete med de statliga forskningsråden, främst FRN, och . Därutöver äger samverkan rum med olika akademier, museer, arkiv och bibliotek. Stiftelsen har relativt lite samverkan med de andra löntagarfondsbildade stiftelserna. Med STINT har stiftelsen ett samarbete när det gäller forskartjänster. STINT finansierar tjänster och bereder ansökningar. Stiftelsen påtalar att koncentrationen mot samhällsvetenskap och humaniora har bidragit till mindre samverkan med de andra stiftelserna. Ett nära och informellt samarbete förekommer med Utbildnings- och Kulturdepartementen. I denna bilaga redovisas ett antal nyckeltal som tagit fram på uppdrag av revisorer. Nyckeltal kan användas för att beskriva en organisations utveckling över tiden. Nyckeltal skapar även en möjlighet att jämföra ekonomiska och andra data mellan olika organisationer. Dessa jämförelser kan både utföras under en viss tidsrymd och . Fördelen med nyckeltal är att de under särskilda förutsättningar gör det möjligt att bedöma organisationer av skilda storlekar. Nackdelen med nyckeltal är att de ignorerar skillnader i rapporteringsmetoder mellan organisationer. Även andra faktorer kan inverka på möjligheterna att utföra adekvata jämförelser. Syftet med att använda nyckeltal här är att visa på om någon stiftelse avviker i något avseende och redovisa tänkbara förklaringar till sådana avvikelser. De nyckeltal som används för jämförelser inom stiftelserna och mellan stiftelserna är: "Administrativa kostnader dividerat med beviljade anslag" som visar de administrativa kostnaderna för respektive stiftelse i förhållande till de medel som beviljats som bidragsanslag eller lån (Innovationscentrum, ) . "Beredningskostnader dividerat med de beviljade anslagen" som ger ett begrepp om vilken kostnadsnivå man har i relation till de medel som beviljats som bidragsanslag eller lån () . "Verksamhetens kostnader dividerat med beviljade anslag" visar de totala kostnaderna man har för administration och beredning ställt i förhållande till de medel som beviljats som bidragsanslag eller lån () . Verksamhetens kostnader är en summering av administrativa kostnader och beredningskostnader. Verksamhetens kostnader beräknas med utgångspunkt från stiftelsens redovisade kostnader med avdrag för avskrivningar och kapitalförvaltning. Beredningskostnaden är den kostnad respektive stiftelse har för beredningsgrupper, kommittéer och tekniska handläggare. Övriga kostnader av verksamhetens kostnader är därmed definitionsmässigt att betrakta som administrativa kostnader. "Personalkostnader dividerat med antalet anställda" visar löner och andra ersättningar, sociala avgifter och övriga personalkostnader som även inkluderar pensionskostnader ställt i relation till antalet anställda. "Övriga kostnader dividerat med antalet anställda" är de administrativa kostnader som är kvar när lönekostnader och därtill hänförliga kostnader har frånräknats och som därefter har dividerats med antalet anställda. "Personalkostnader dividerat med administrativa kostnader" är personalkostnader i förhållande till administrativa kostnader. "Administrationskostnader dividerat med antal ansökningar" visar de administrativa kostnaderna i förhållande till antalet ansökningar. "Antalet beviljade anslag dividerat med antalet ansökningar" (beviljandegrad) visar hur många ansökningar som beviljats utav de ansökningar som har kommit stiftelsen till handa. Sammanställning av nyckeltal har gjorts för stiftelserna för åren 1996, 1997, 1998. 1994/1995 var ett uppstartningsår och inte jämförbart med de övriga åren. Val av nyckeltal och jämförelser av nyckeltal inom och mellan stiftelserna har gjorts i granskning av stiftelsernas kostnader för verksamheten (se kap 6.5). Administrationskostnader/Beviljade anslag Nyckeltalet "administrativa kostnader dividerat med beviljade anslag" uppvisar en kraftigt differentierad bild där värdena för respektive stiftelse både varierar sinsemellan och över åren. (med en fjärdedels sekreterartjänst) och vid () som inte har några anställda slår lönekostnaden igenom och dessa stiftelser erhåller låga värden på nyckeltalet. MISTRA som har högst kostnad per anställd av stiftelserna erhåller höga värden för detta nyckeltal . MISTRA har också relativt kraftiga förändringar över åren, vilket förklaras av att de anslag som beviljas varierar avsevärt. Även STINT har avsevärda förändringar över åren. STINT har dessutom haft ökade administrationskostnader . Detta beror i första hand på extern verksamhet i form av bl.a. konferenser som innefattas under posten administrationskostnader. Vid en jämförelse mellan samtliga stiftelser framgår annars en tydlig trend som innebär att de administrativa kostnaderna inte ökar i samma takt som storleken på de anslag som beviljas. SSF och har låga värden på nyckeltalet. Dessa två stiftelser beviljar i särklass mest medel . Beredningskostnader/Beviljade anslag Innovationscentrum () har värden på nyckeltalet "beredningskostnader dividerat med de beviljade anslagen" som betydligt överstiger de övriga stiftelserna. En av orsakerna är att kostnaderna för beredningen, som utförs av externa tekniska experter, bärs av stiftelsen fullt ut. Så är inte fallet i de situationer stiftelserna engagerar beredningsexperter med ersättning från institutioner och organisationer. En annan orsak till det höga värdet på nyckeltalet är att storleken på det genomsnittliga anslaget för dessutom är lägst av de stiftelser som ingår i föreliggande material. STINT har som tidigare nämnts haft förändringar av de beviljade anslagen. Utöver detta har stiftelsen utbetalat ersättning för beredningskostnader till forskningsråd, vilket ger en ökning av värdet på nyckeltalet för . MISTRA som också haft förändringar av de beviljade anslagen har emellertid ett jämnare nyckeltal över tiden, vilket beror på att beredningskostnaderna ändrats i liknande omfattning. Verksamhetens kostnader/Beviljade anslag Verksamhetens kostnader är en summering av administrationskostnader och beredningskostnader, vilket medför att effekterna blir adderade vid en sammanslagning av nyckeltalen som ovan beskrivits. Nyckeltalet "verksam-hetens kostnader dividerat med beviljade anslag", som visar de totala kostnaderna man har för administration och beredning ställt i förhållande till de medel som beviljats som bidragsanslag eller lån , har därmed i huvudsak beskrivits. Några ytterligare kommentarer från är att SSF och , som har låga värden på nyckeltalet och som delar ut avsevärda belopp jämfört med de övriga stiftelserna, rimligen har samordningseffekter i verksamheten. och undgår en del verksamhetskostnader då deras beviljade anslag har särskilda destinatärer. påtalar att det är påfallande vilka kostnader för verksamheten som krävs av STINT, och Innovationscentrum för att dela ut respektive bidrag. Den kulturvetenskapliga donationen till uppvisar en låg verksamhetskostnad i förhållande till beviljade bidrag. Donationen är emellertid svåranalyserad på grund av det faktum att det inte finns någon uppdelning av de administrativa kostnaderna mellan den kulturvetenskapliga donationen och övriga donationer. Nyckeltalet "personalkostnader dividerat med antalet anställda" kan ge fluktuationer som inte motsvarar de verkliga förhållandena beroende på avrundningsfaktorn när det gäller antalet anställda. Analys och slutsatser bör därmed göras med en viss försiktighet. konstaterar dock att MISTRA har en högre nivå på detta nyckeltal än övriga stiftelser. och har inga anställda, vilket gör att inget värde erhålls på nyckeltalet. Övriga kostnader/Anställd På nyckeltalet "övriga kostnader dividerat med antalet anställda" har det högsta värdet både för ett enstaka år och som snitt över de tre åren som jämförelserna gäller. Orsakerna till dessa höga kostnader är bl.a. ökade lokalkostnader samt implementeringen av ett elektroniskt ansökningssystem. Även MISTRA, Innovationscentrum och Stiftelsen har högre snittvärden än genomsnittet av stiftelser. MISTRA slår de köpta tjänsterna för hanteringen av projektansökningar igenom. har ej noterat några väsentliga avvikelser när det gäller nyckeltalet "personalkostnader dividerat med administrativa kostnader". SIIMELU har ingen anställd personal, vilket förklarar låga värden på nyckeltalet till skillnad mot övriga stiftelser. saknar också anställd personal men har viss sekreterarersättning, vilket ger något högre värden än SIIMELU. Administrationskostnader/Antal ansökningar SSF har det klart högsta värdet på nyckeltalet "administrationskostnader dividerat med antal ansökningar". Den avgörande förklaringen är storleken på de beviljade anslagen, vilken har ett högre snittvärde för stiftelsen än samtliga övriga stiftelser. Stora förändringar mellan åren förklaras främst av förändringar av antalet ansökningar. Ökade lokalkostnader och fler anställda förklarar också ökningar i värdet på nyckeltalet.