yttr · GM05EUN1y · 1999-01-01 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 1998/99:60) 1998/99 EUN1y Till utrikesutskottet har beslutat att ge bl.a. tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1998/99:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . behandlar i sitt yttrande både övergripande frågor som gäller skrivelsens innehåll och regeringens samråd med i EU-frågor. Nämnden tar vidare upp vissa frågor på olika sakområden som nämnden funnit särskild anledning att uppmärksamma. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen . Skrivelsen behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, samarbetet i rättsliga och inrikes frågor samt unionens institutioner m.m. Vidare redovisas förberedelserna för ordförandeskap i . Enligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen är organ för samråd med regeringen i frågor som gäller Europeiska unionen. Regeringen skall, enligt 10 kap. 5 § riksdagsordningen, informera och samråda med nämnden om frågor som skall bli behandlade i Europeiska unionens råd och i andra frågor som bestämmer. Allmänna synpunkter på innehållet i skrivelsen Enligt 10 kap. 1 § riksdagsordningen skall regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen samt till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen. Vid tillkomsten av 10 kap. 1 § riksdagsordningen (tidigare 3 kap. 6 § andra stycket riksdagsordningen) behandlades inte särskilt frågan om vad regeringens årliga skrivelse till om verksamheten i Europeiska unionen bör innehålla. 1994/95:19 medlemskap i unionen framhölls endast (Del 1, s. 537 f.) att rådet utfärdar ett stort antal mindre viktiga rättsakter som publiceras i Europeiska gemenskapernas tidning (EGT), varför det i skrivelsen borde anges viktiga rättsakter som rådet har beslutat och att skrivelsens närmare innehåll i övrigt fick vara en sak för regeringen att ta ställning till inför skrivelsens avlämnande. De första årliga skrivelserna avgavs , och . Årets skrivelse följer i stort sett samma mönster och uppbyggnad som de tidigare skrivelserna med vissa variationer beroende på utvecklingen inom Europeiska unionen. , som inte har beretts tillfälle att yttra sig över föregående års skrivelser, kan konstatera att årets skrivelse innehåller en mycket utförlig och värdefull redogörelse över verksamheten i Europeiska unionen , som täcker alla delar av unionssamarbetet. Den liknar därvid i flera avseenden den allmänna rapport om Europeiska unionens verksamhet som Europeiska kommissionen avger till och som också innehåller en mycket fyllig faktaredovisning. Förutom att fylla ett informationsbehov måste enligt avsikten med den svenska skrivelsen också vara att i efterhand skall kunna kontrollera att regeringen har fullgjort sin informations- och samrådsskyldighet gentemot . På endast ett fåtal sakområden redovisas i skrivelsen hur har röstat i ministerrådet. På vissa sakområden framgår mera utförligt allmänna prioriteringar. Det gäller naturligen främst de av särskilt prioriterade områdena, såsom t.ex. miljö- och konsumentpolitiken. framhåller dock i sitt betänkande 1998/99: KU11 EU-frågornas behandling i riksdag och regering (s. 19) att det i skrivelsen återfinns mer information om regeringens agerande och ställningstagande än i tidigare skrivelser. Beträffande ställningstaganden inom EU:s olika sakområden erinrar utskottet i det sammanhanget också om sitt tidigare påpekande att regeringen kan lämna skrivelser till om arbetet i EU inom ett visst område. Liksom välkomnar att regeringen redovisar sin syn på utvecklingen i EU i skrivelser och propositioner, vilka blir föremål för riksdagsbehandling. I sådana skrivelser och propositioner är det också lämpligt att regeringen redovisar hur informations- och samrådsskyldigheten gentemot har fullgjorts. I fråga om den aktuella skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen återfinns emellertid - till skillnad från förra årets skrivelse som innehöll ett avsnitt om samrådet med beträffande regeringskonferens - inte på någon punkt någon redogörelse för det informations- och samrådsförfarande gentemot som regleras i 10 kap. riksdagsordningen, vilket hade varit önskvärt. De frågor som behandlas i skrivelsen berör dock i allmänhet sådana frågor som har varit föremål för samråd i och där det har funnits en majoritet som stöder regeringens ståndpunkt. Sammanfattningsvis anser att det i regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen bör tydligare framgå hur har röstat i ministerrådet och hur regeringen har fullgjort sin informations- och samrådsskyldighet gentemot . Den övergripande utvecklingen i Europeiska unionen I skrivelsen (Del 1) redogörs utförligt för det övergripande samarbetet i unionen och för prioriterade frågor i unionen samt för Europeiska rådets möten i , Pörtschach och i (avsnitt 1 och 2). Vidare redogörs för Agenda 2000 och i det sammanhanget både för utvidgningsprocessen med nya medlemmar och det s.k. reformpaketet (avsnitt 3). Slutligen redogörs i denna del för EMU-besluten och den agerande i EMU-frågan (avsnitt 4) samt för Amsterdamfördraget (avsnitt 5). har kontinuerligt följt den övergripande utvecklingen i unionen, främst genom samrådsförfarandet med regeringen, men också inom ramen för samarbetet inom COSAC (La Conférence des organes spécialisés dans les affaires communautaires) då representanter från Europakommittéerna i EU och träffas och genom studieresor och besök. (avsnitt 3.1) I skrivelsen redovisar regeringen vad som skett hitintills i fråga om . Nämnden har informerats av och samrått med regeringen inför Europeiska rådets och ministerrådets behandling av kommissionens översynsrapporter om kandidatländernas framsteg. Nämnden har också haft och kommer även i fortsättningen att ha bilaterala kontakter med parlamenten i de olika kandidatländerna. Representanter från kandidatländerna har också deltagit som observatörer vid de nyssnämnda COSAC-konferenserna. Nämnden vill gärna framhålla att det är viktigt att regeringen även i fortsättningen kontinuerligt informerar och samråder med nämnden om den fortsatta utvecklingen av utvidgningsprocessen. EU:s reformering (avsnitt 3.2) Regeringen redogör vidare för EU:s reformprocess, kallad Agenda 2000. Denna mycket viktiga förhandling har noga följts av . Förutom information och samråd inför respektive ministerråd har nämnden också fått kontinuerlig information från regeringen genom en särskild beredningsgrupp med en representant för varje parti. ordnade nämnden också en offentlig utfrågning om Agenda 2000 och under det slutliga toppmötet i hade nämnden flera telefonöverläggningar med den svenska förhandlingsdelegationen i . Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (avsnitt 4) Regeringen ger i skrivelsen en redovisning av hur den ekonomiska och monetära unionen utvecklats. fattade rådet, i dess sammansättning av stats- eller regeringschefer, beslut om vilka medlemsstater som skulle ingå i valutaunionen från starten . De fyra EU-medlemsstaterna , , och skulle inte delta från starten. Vidare görs i skrivelsen en sammanfattande redovisning av det svenska konvergensprogrammet som utarbetats i enlighet med den stabi som beslutades av rådet . Programmet överlämnades till kommissionen . har kontinuerligt följt frågor som rör den ekonomiska och monetära unionen. Samråd med regeringen har även skett i samband med utarbetandet av det svenska konvergensprogrammet. Amsterdamfördraget (avsnitt 5) har fortlöpande följt ratifikationsprocessen beträffande Amsterdamfördraget samt i samband med information och samråd inför ministerrådets olika möten diskuterat de åtgärder som skall och bör vidtas i anledning av fördraget, som träder i kraft . hade under förhandlingarna om fördraget ett intensivt samråd med regeringen. Frågor som är särskilt viktiga och som kommer att noga följas av nämnden är bl.a. den rättsakt som skall antas med regler och allmänna villkor för hur ledamöterna av skall fullgöra sina uppgifter, kommissionens förslag om tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (se nedan), tillämpningen av de nya instrumenten inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt genomförandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och samarbetet inom tredje pelaren som omfattar tillämpning av vissa nya beslutsinstrument. Enligt uppgift kommer att besluta att inleda en regeringskonferens för att se över de institutionella frågorna i EU, som inte blev lösta genom Amsterdamfördraget. Det handlar bl.a. om antalet kommissionärer och röstviktningen i rådet. förutsätter att, om så sker, regeringen kommer att samråda med nämnden och hålla nämnden kontinuerligt informerad på samma sätt som skett tidigare. Det ekonomiska och sociala samarbetsområdet Tillväxt och sysselsättning (avsnitt 6) I skrivelsen redogör regeringen för EU:s sysselsättningssamarbete. Detta samarbete kom också att prägla en stor del av verksamhet, framför allt . Regeringen informerade och samrådde med nämnden dels angående den svenska handlingsplanen, dels angående förberedelsearbetet inför Europeiska rådets möten i respektive . Sysselsättningen behandlades på såväl Ekofinmöten som rådsmöten angående arbetsmarknad och sociala frågor, och inför dessa möten samrådde både arbetsmarknadsministern och finansministern med nämnden. Frågan har föranlett mycket omfattande diskussioner i nämnden. Nämnden har däremot inte fått någon närmare information om det s.k. trilaterala samarbete som pågått mellan , och med bl.a. gemensamma förslag på arbetsmarknadsprojekt och förslag till reviderade riktlinjer på jämställdhetsomådet. Svenska övergångsregler (avsnitt 8) Regeringen redovisar i skrivelsen en del av de övergångsregler som erhöll i samband med medlemskapsförhandlingarna. De regler som redovisas rör huvudsakligen sådana som var bestämda till tre eller och som följaktligen löpt ut /98 eller 1998/99. anser att det är en värdefull redovisning och konstaterar i likhet med regeringen att övergångsperioderna på många, ofta viktiga, svenska områden använts till att ändra eller påbörja förändringar av gemenskapens regler. anser dock att det hade varit bra om regeringen i skrivelsen redovisat läget beträffande samtliga nu gällande övergångsregler som erhållit. Skatter (avsnitt 11) har haft ett omfattande och regelmässigt samråd med regeringen om samtliga skattefrågor som tagits upp på ministerrådet för ekonomiska och finansiella frågor. Även frågor som har diskuterats på s.k. informella rådsmöten på det ekonomiska och finansiella området har nämnden informerats om. En fråga som särskilt diskuterats är reglerna för den skattefria försäljningen av bl.a. alkoholdrycker och tobaksvaror. Någon information inför behandlingen av denna fråga vid i har emellertid inte förekommit. Folkhälsa (avsnitt 12.10) På detta område redogörs i skrivelsen (avsnitt 12.10.2) för direktivet om tobaksreklam (98/43/EG, EGT L 213, 30.7.98) som antogs av ministerrådet med kvalificerad majoritet. finner redogörelsen knapphändig, särskilt mot bakgrund av de diskussioner som ägde rum såväl i som i innan regeringen kunde få stöd för sin position att rösta ja till en gemensam ståndpunkt. Den gemensamma ståndpunkten antogs av rådet först ; vid rådsmötet nåddes politisk enighet med kvalificerad majoritet om den gemensamma ståndpunkten. Problemen rörde främst direktivets förenlighet med det undantag som finns i tryckfrihetsförordningen (TF) beträffande kommersiella annonser. Inte heller finns i skrivelsen någon uppgift om att direktivet av andra skäl inte är helt oomstritt. I vållade direktivet stor debatt, och enligt uppgift finns i ett mål anhängiggjort där det yrkas att direktivet skall ogiltigförklaras. noterar att direktivet inte återfinns i skrivelsens bilaga 1 som upptar viktigare förordningar, direktiv och beslut antagna av rådet . Näringspolitik (avsnitt 14) På området för näringspolitik nämns i skrivelsen i avsnittet om regeltillämpning (avsnitt 14.5.1) den franska statens stöd på till . Kommissionen ansåg i ett beslut att detta stöd var förenligt med artikel 92.3c i EG-fördraget. Ett antal europeiska flygbolag, däribland SAS, väckte talan mot beslutet och yrkade att det skulle ogiltigförklaras. Förstainstansrätten beslöt i dom att kommissionens beslut skulle ogiltigförklaras på grund av att det var bristfälligt motiverat när det gällde dels inköpet av ett antal nya flygplan, dels ställning på linjer till destinationer utanför EES-området. I skrivelsen sägs endast att intervenerade 1995 och framförde argument till förstainstansrätten där en del av ärendet prövats. Vidare sägs att rätten meddelade sin dom , där man delvis gav rätt. Det framgår emellertid inte av redogörelsen vad intervention gick ut på och vilket innehåll domen hade. Det kan också noteras att målet inte nämns i skrivelsens bilaga 3, i vilken svenska mål i och förstainstansrätten redovisas. I avsnittet om turism (avsnitt 14.6) redovisas kommissionens förslag till rådsbeslut om ett första flerårigt program till stöd för europeisk turism (1997-2000) - Philoxenia. I skrivelsen sägs att det rått delade meningar om behovet av ett program till stöd för europeisk turism och att på ministerrådet för inre marknadsfrågor tillhörde dem som röstade emot programmet. De närmare omständigheterna bakom agerande när det gäller det föreslagna turistprogrammet redovisas emellertid inte. har tagit upp regeringens tidigare handläggning av ärendet i sitt granskningsbetänkande 1997/98:KU25. Den gemensamma jordbrukspolitiken (avsnitt 16) har fortlöpande följt utvecklingen på jordbrukspolitikens område, inte minst som framgått inom ramen för Agenda 2000-förhandlingarna. Ett område som också uppmärksammats av nämnden, men som inte nämns i skrivelsen, är det nya agromonetära systemet som införs genom två förordningar som antagits av rådet . Parallellimport av märkesvaror (avsnitt 22.4.2) dom i det s.k. Silhouettemålet (mål nr C-355/96) angående parallellimport av varor från länder utanför EES redovisas i skrivelsen. Domstolens dom innebar att sådan import inte längre fick förekomma. Detta föranledde att regeringen tog initiativ till en diskussion angående dessa frågor vid inre marknadsrådet. Regeringens initiativ har fått ett brett stöd i . Europeiska unionens förbindelser med omvärlden Utrikes- och säkerhetspolitik (avsnitt 30) I skrivelsen framhålls att EU fattat ett beslut om en gemensam åtgärd på grundval av artikel J 4.2 i Unionsfördraget, genom vilket EU anmodade Västeuropeiska unionen (VEU) att slutföra en genomförbarhetsstudie av möjliga alternativ för internationella polisiära insatser i för att bistå de albanska myndigheterna. Därutöver har det enligt skrivelsen antagits gemensamma åtgärder på grundval av samma artikel om stöd till () för övervakning av situationen i Kosovo samt en begäran om VEU:s medverkan i en minröjningsinsats i . Det sistnämnda beslutet har informerats om, dock ej de bägge förstnämnda. Vidare nämns i skrivelsen att diskussioner om utvecklingen av en europeisk säkerhets- och försvarspolitik har förts och väntas fortsätta samt att de nya impulser som tillförts debatten om en stärkt europeisk krishanteringsförmåga välkomnades vid i . Någon rapportering till om dessa diskussioner har inte skett . har dock inför ett informellt utrikesministermöte detta år informerats om och diskuterat dessa frågor. I övrigt har kontinuerligt följt utvecklingen inom det utrikespolitiska området genom ofta återkommande informations- och samrådstillfällen med regeringen. Bl.a. har frågan om uppförandekoden för vapenexport diskuterats utförligt i nämnden. Däremot har samråd med nämnden inte ägt rum beträffande den gemensamma åtgärden som antogs av ministerrådet och som avser kampen mot spridning av lätta vapen. Den gemensamma handelspolitiken, utvecklingssamarbetet, regionala förbindelser (avsnitt 31, 32 och 33) I skrivelsen lämnas en utförlig redogörelse för frågorna inom EU:s gemensamma handelspolitik, utvecklingssamarbete och EU:s bilaterala och regionala förbindelser. följer fortlöpande också dessa frågor i samband med att de kommer upp på dagordningen för ministerråden för allmänna frågor och utvecklingsfrågor. förutsätter att regeringen informerar och samråder med nämnden inför de nya multilaterala handelsförhandlingarna inom WTO. På utvecklingsområdet har bl.a. förhandlingarna mellan EG och länderna i , och (AVS-länderna) uppmärksammats i . När det gäller EU:s bilaterala och regionala förbindelser har nämnden diskuterat relationerna med , bl.a. livsmedelsbiståndet, som är en fråga som stått på dagordningen också för ministerråden för ekonomiska och finansiella frågor respektive jordbruksfrågor. Vidare har givetvis situationen på diskuterats vid ett antal tillfällen. Inom ramen för utvidgningsförhandlingarna och Europeiska konferensen har också relationer med EU debatterats. I fråga om har regeringen haft ett brett stöd i få till stånd ett samarbetsavtal inklusive frihandelsavtal mellan och . Detta avtal godkändes sedermera vid toppmötet i . Det transatlantiska samarbetet har också stått på dagordningen och i det sammanhanget den s.k. banantvisten mellan och . Samarbetet i rättsliga och inrikes frågor I skrivelsen behandlas både det civilrättsliga och det straffrättsliga samarbetet inom EU, liksom frågor om polis- och tullsamarbete och invandring och asyl. Detta är frågor som också noga följs av . Beträffande har tidigare informerats om förhandlingarna om avtalet om anslutning till , som undertecknades . Straffrättsligt samarbete m.m. (avsnitt 35.2) Regeringen redogör i skrivelsen bl.a. för en gemensam åtgärd om att göra deltagande i en kriminell organisation i unionens medlemsstater till ett brott, som antogs av rådet . Åtgärden innehåller en definition av vad som avses med en kriminell organisation vid tillämpningen av den gemensamma åtgärden. Kriminaliseringen knyter an till deltagandet i organisationens brottsliga aktiviteter. Denna fråga har behandlats i och den har varit mycket omdiskuterad. Enligt skrivelsen är åtgärden så utformad att det inte torde krävas några svenska lagändringar för att skall leva upp till åtagandena. Justitieministern har för också uppgett att åtgärden inte kommer att kräva någon lagändring i . Rådet, Europeiska kommissionen m.m. (avsnitt 39.1-11) I skrivelsen lämnas en kort redogörelse över EU:s institutioner. vill framhålla att det skulle vara värdefullt om skrivelsen också innehöll en sammanställning över de rådsmöten som förevarit och hur varit representerat vid dessa. Beträffande viktigare frågor borde det också, som tidigare nämnts, anges i skrivelsen hur har röstat i rådet. Vidare borde skrivelsen innehålla en förteckning över alla viktigare förslag som kommissionen lämnat . Till skrivelsen bifogas en förteckning över svenska mål i och förstainstansrätten (dvs. mål där svenska domstolar har begärt förhandsavgörande och mål där har intervenerat) samt över viktiga domar meddelade av . På grund av stora betydelse för EG:s rättsutveckling är en sådan redovisning mycket värdefull. vill framhålla att det vore önskvärt om skrivelsen också hade omfattat redovisning av andra viktiga mål där har yttrat sig och viktiga domar från förstainstansrätten. Personalpolitik i EU-institutionerna (avsnitt 39.12) Frågan om personalpolitik i EU-institutionerna tas upp i skrivelsen. Regeringen har nått framgångar på detta område; bl.a. har tjänsteföreskrifterna genom en förordning ändrats i positiv riktning vad gäller jämställdhetsområdet. Det kan noteras att denna förordning (EG) nr 781/98 som rådet antog dock inte återfinns i skrivelsens bilaga 1 över viktigare förordningar, direktiv och beslut antagna av rådet . kan erinra om att frågan om personalpolitiken i EU:s institutioner och tjänstemännens yttrandefrihet togs upp i nämnden i samband med samrådet kring regeringskonferens. I det sammanhanget förklarade företrädare för regeringen att man hoppades att successivt kunna bryta upp den kultur av större slutenhet som finns i EU:s institutioner och som även påverkar synen på personalpolitik så att institutionerna fungerar och agerar på ett annat sätt. finner det angeläget att tjänsteföreskrifterna kan utformas i en sådan riktning. Öppenhet och insyn (avsnitt 39.13) Som en följd av de nya bestämmelserna i om öppenhet har arbetet inletts med att utarbeta en rättsakt, som skall reglera allmänna principer och sekretessregler för handlingars offentlighet i , rådet och kommissionen. I syfte att på ett tidigt stadium påverka utformningen av kommissionens förslag till rättsakt har regeringen överlämnat en promemoria till kommissionen, med en redogörelse för inställning i principfrågor gällande rättsakten. Regeringen anser att både inkommande och upprättade handlingar skall omfattas av reglerna. Beträffande sekretessregler anser regeringen att öppenhet skall vara huvudregeln, men att sekretess kan få förekomma med hänsyn till handlingens innehåll. Detaljerade regler för när sekretess skall tillämpas i enskilda fall bör utformas, tillika direktiv för hur institutionerna skall hantera ärenden som rör utlämnande av handling. Handlingarna skall diarieföras i offentligt register. Vid begäran om utlämning skall institutionerna inte tillåtas efterfråga syftet med begäran. Regeringen anser vidare att instrumentet för rättsakten bör vara ett beslut. har inte informerats om den ovan nämnda promemorian. vill betona att frågan är av mycket stor vikt. Rättsakten kommer att behandlas i enlighet med medbeslutandeförfarandet och kommer att bli föremål för samråd i . Rättsakten skall antas från det att Amsterdamfördraget har trätt i kraft, dvs. vill i sammanhanget erinra om samrådet i öppenhetsfrågor under regeringskonferensen inför Amsterdamfördraget, där nämnden gav regeringen sitt stöd i dess arbete för att öka öppenheten inom EU. Överträdelseärenden (avsnitt 39.15) Regeringen redogör i skrivelsen också för de överträdelseärenden som inletts mot . anser att en sådan redovisning är mycket viktig men att det i skrivelsen även borde redovisas mera utförligt vilka frågor överträdelseärendena gäller, eftersom dessa ärenden kan beröra lagstiftning som har beslutats av . Förberedelserna inför ordförandeskap i (avsnitt 40.1) Det förberedelsearbete som genomförts för att förbereda för ordförandeskapet våren beskrivs i skrivelsen. Ordförandeskapet innebär att skall leda arbetet i ministerrådet och representera rådet gentemot andra EU-institutioner, internationella organisationer samt länder utanför EU. vill erinra om den betydelse som vanligtvis tillmäts ordförandeskapsperioden. Ett väl genomfört ordförandeskap skapar respekt i relation till andra medlemsstater och lägger en god grund för fortsatt samarbete inom EU. Det är bedömning att det påbörjade förberedelsearbetet är av stor betydelse för möjligheterna för att genomföra ett framgångsrikt ordförandeskap. Nämnden välkomnar därför den bemanningsplanering som synes innebära en omfattande utbildningsprocess för berörda nyckelpersoner och lägga en god grund för agerande som EU:s ordförandeland. Skrivelsen behandlar däremot inte frågan om samrådet med och . Nämnden vill dock redan i detta skede beröra denna fråga i relation till det kommande svenska ordförandeskapet i EU. Regeringen konstaterar i skrivelsen att ordförandeskapets viktigaste uppgift är att föra EU:s gemensamma dagordning framåt. Det innebär att endast ett mindre utrymme torde finnas för att lyfta fram svenska profilfrågor i arbetet. instämmer i denna bedömning. måste naturligtvis svenska ståndpunkter i vanlig ordning tas fram och stämmas av i i bl.a. samråd med . Det gäller även politiska prioriteringar inför ordförandeskapet. I många fall torde det i praktiken bli svårt att åtskilja de båda roller som kommer att ha som ordförandeland respektive medlemsstatsdelegation i ministerrådet.