yttr · GM05AU2y · 1999-01-01 00:00:00 — När det gäller förslag om utlokalisering av statliga myndigheter vill utskottet påpeka att ett genomförande skulle kunna innebära problem i fråga om effektivitet och personalförsörjning. kan utlokalisering förvisso också rymma möjligheter till ökad regional utveckling. Det är emellertid att gå för långt att, som , hävda att varje utlokalisering i sig kan skapa en dynamisk miljö för utveckling och tillväxt på lokaliseringsorten. Det är naturligtvis inte en enstaka faktor utan en lång rad sins-emellan samverkande faktorer som avgör tillväxtmöjligheterna och arbetsmarknadsutvecklingen på en ort eller i en region. Tillvaratagande av arbetsvilja och arbetsförmåga Det är viktigt att förmå arbetslivets aktörer på en expanderande arbetsmarknad att dra nytta av den vilja och förmåga till arbetsinsatser som finns hos de Genom utbildning och andra kompetenshöjande insatser samt ibland tekniska hjälpmedel eller förändrad arbetsorganisation kan många av dagens långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna komma in i arbetslivet. Inte minst när det gäller äldre, invandrare och personer med funktionshinder måste attityderna förändras. Förmedlingarna måste ha täta kontakter med företagen och bedriva ett utåtriktat informationsarbete. Mycken värdefull kompetens går förlorad på grund av fördomar och slentriantänkande i dagens arbetsliv. En modern och aktiv arbetsförmedling måste medverka till att det inte blir så framgent. I framtidens arbetsliv skall det finnas utrymme för kreativitet och nya initiativ som kan understödjas av arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är nu när efterfrågan på arbetskraft växer som de utsatta grupperna måste få sin chans på arbetsmarknaden. Alla skall kunna finna sin plats i ett solidariskt arbetsliv präglat av full sysselsättning. Sammanfattningsvis ställer sig arbetsmarknadsutskottet bakom regeringens förslag om godkännande av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken såvitt de berör utskottets beredningsområden. Utskottet föreslår att finansutskottet med bifall till regeringens förslag i denna del (hemställanspunkt 1 delvis) avslår samtliga motioner som behandlas under detta avsnitt, dvs. motionerna Fi14 yrkandena 1 delvis och 7 delvis (m), Fi15 yrkandena 1 delvis och 9 delvis (kd), Fi16 yrkandena 1 delvis, 4 delvis, 9 och 22 (c), Fi36 delvis (c) samt Fi17 yrkande 1 delvis (fp). 3 Utgiftstak för staten och preliminär fördelning på utgiftsområden I propositionen föreslås en reviderad preliminär fördelning av utgifterna samt en preliminär fördelning av utgifterna för . ligger de tidigare beslutade utgiftstaken fast på 761 respektive . föreslås ett utgiftstak på . Förslaget till utgiftsramar för baserar sig i normalfallet på föreslagna ramar för som räknas upp med relevant prisindex. Utgiftsramarna har ändrats till följd av reviderade makroekonomiska förutsättningar, förändrade antaganden om den demografiska utvecklingen och vissa andra volymfaktorer samt reviderad pris- och löneomräkning. Såvitt gäller utgiftsramarna på arbetsmarknadsutskottets beredningsområde, utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås följande preliminära fördelning (yrk. 3 och 4, båda delvis). Preliminär fördelning på utgiftsområden Regeringens förslag i vårpropositionen Differens mot budget-propositionen 2000 2001 2002 2000 2001 utg. omr. 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 31 917 30 276 29 569 5 433 6 213 utg. omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 45 473 45 609 45 930 -3 408 -1 798 Nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten, jämfört med dem som gjordes i budgetpropositionen för , leder enligt regeringen till att utgifterna inom utgiftsområde 13 beräknas öka. Skillnaderna i bedömning av utgiftsområde 14 förklaras huvudsakligen av minskad omfattning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de förändringar i anställningsstödet som regeringen föreslår på tilläggsbudget, se utskottets yttrande AU3y. Regeringens antaganden om öppen arbetslöshet och om omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna framgår av följande uppställning. Siffrorna från budgetpropositionen för anges inom parentes. 2000 2001 2002 Öppen arbetslöshet 5,4 (4,4) 5,1 (4,0) 5,0 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 3,6 (3,8) 3,5 (3,5) 3,5 3.2 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsersättning och till lönegarantiersättning. Inom utgiftsområdet finansieras inkomstrelaterad arbetslöshets-ersättning, grundbelopp, utjämningsbidrag, ersättning till dem som får tillfällig avgångsersättning och generationsväxling samt den s.k. aktivare användningen av arbetslöshetsersättning. Vidare finansieras utbetalning av ersättning till arbetstagare för lönefordran vid konkurs. Regeringens respektive , , och förslag till ramar för utgiftsområdet framgår av nedanstående tabell. Oppositionspartiernas förslag är angivna i förhållande till regeringsförslaget. och har inte väckt några motioner med anledning av propositionen. 2000 2001 2002 Regeringens förslag 31,9 30,3 29,6 (m) +10,7 +1,3 +1,3 (kd) -8,3 -9,1 -9,3 (c) -1,0 -1,0 -1,0 (fp) -0,7 -2,2 -2,2 Propositionen Den öppna arbetslösheten antas sjunka från till vilket är den huvudsakliga förklaringen till att utgiftsområdet minskar med ca . En förutsättning för att dessa förväntningar skall infrias är att tillväxten är fortsatt god, att lönebildningen fungerar väl och att regeringens utbildningsinsatser riktas till grupper som annars skulle riskera att bli varaktigt arbetslösa. Den öppna arbetslösheten beräknas bli högre år jämfört med vad som antogs i budgetpropositionen för . Även om utgifterna under utgiftsområdet väntas minska enligt vad som har sagts beräknas utgifterna för utgiftsområdet bli ca högre och ca högre än vad som antogs i budgetpropositionen för . Målet om att en halverad öppen arbetslöshet på skall uppnås ligger dock fast. Regeringen kommer därför noga att följa utvecklingen och, om det visar sig nödvändigt, föreslå ytterligare åtgärder mot arbetslösheten utöver de som föreslås. Genom beslut med anledning av propositionen om en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13, rskr. 1996/97:236) lades grunden för en långsiktigt stabil arbetslöshetsförsäkring. tillsattes en utredning som fick i uppdrag att bl.a. se över frågan om deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen. tillsattes en arbetsgrupp för utredning av frågan om en indexering av dagpenningbeloppets högsta och lägsta nivå. Sedan utredningen lämnat sitt slutbetänkande DELTA Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning (SOU 1999:27) och arbetsgruppen avgett rapporten av högsta och lägsta dagpenningnivå i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 1999:10) pågår remissbehandling av förslagen. har tillsatt en arbetsgrupp för att se över regeltillämpningen m.m. inom arbetslöshetsförsäkringen vad gäller kraven på omställning. Översynen skall ta sikte på att förbättra samverkan med arbetsmarknadspolitiken i övrigt. Arbetsgruppen skall redovisa uppdraget . har genom tilläggsdirektiv (dir. 1997:2) haft i uppdrag att lämna förslag till hur statens kostnader för lönegarantin skall minska med på årsbasis. Kommittén har i betänkandet Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1) lämnat förslag som är föremål för Förslagen beräknas kunna träda i kraft . Den besparing regeringen tidigare räknat med återförs till anslaget med motsvarande ett halvårsbelopp eller . En del av de synpunkter i motionerna som redovisas i detta avsnitt ingår även i partiernas förslag till allmän inriktning av politiken. I den delen hänvisas till avsnittet 2 i detta yttrande. ger sin syn på arbetslöshetsförsäkringen i motion Fi14. Arbetslöshetsförsäkringen skall inte administreras via de fackliga organisationerna. Den skall vara ett statligt åtagande för att ge alla arbetstagare som drabbas av arbetslöshet ett rimligt ekonomiskt skydd. Medel anslås för att göra försäkringen allmän och obligatorisk. Arbetslöshetsförsäkringen skall inte vara en evig inkomstgaranti utan måste fungera som en omställningsförsäkring. Försäkringssystemet skall utformas så att inlåsningseffekter undviks och så att den enskilde ges incitament att söka och acceptera nytt arbete. Försäkringens varaktighet måste begränsas och den skall utformas så att den bidrar till en sund lönebildning. Ersättningsnivån föreslås vara . Den enskilde försäkringstagaren bör ta ett större ansvar för arbetslöshetsförsäkringens finansiering anser vidare. Ökad egenfinansiering framstår som fördelningspolitiskt mer rättvist. Enligt vad som sägs i motionen ger förslagna skattesänkningar ett ökat utrymme för detta. Medel som avser direkta transfereringar bör överföras från utgiftsområde 14 till utgiftsområde 13 (yrk. 4 och 5, båda delvis). anför i motion Fi15 följande. Det är en viktig strukturreform för bland annat en bättre lönebildning att öka självfinansieringsgraden i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Arbetslöshetens kostnader blir klargjorda genom högre a-kasseavgift. Enligt vad som sägs i motionen kompenseras den enskilde mer än väl av de förslag till sänkt inkomstskatt som har. Självfinansieringsgraden bör vara . En sådan reform beräknas innebära att utgifterna under utgiftsområdet minskar med , och med . föreslår vissa strukturella förändringar i arbetsvillkoret som också leder till minskade utgifter för statskassan. Partiet räknar slutligen med att dess politik med förslag till ökade resurser inom vård, omsorg och skola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgärder leder till att trycket på arbetslöshetsersättningen kan minska ytterligare (yrk. 3 och 4, båda delvis). betonar i sin motion Fi16 att arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring och inte en permanent försörjning. Det bör införas en avtrappning i ersättningen. Det måste bli lättare att skräddarsy åtgärder och länka ihop olika åtgärder som syftar till att öka de arbetslösas möjligheter att få sysselsättning. Det bör vara möjligt för deltidsarbetslösa att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Egenavgiften bör höjas med som ett första steg. Egenavgiften kan sedan successivt Partiet föreslår också att för flyttas från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 16. De förslag till tillväxtfrämjande åtgärder och den inriktning på politiken som förordar kommer att skapa nya arbetstillfällen. En minskning med kan därmed göras på utgiftsområdet, menar slutligen (yrk. 23 delvis). ser enligt vad som sägs i motion Fi17 partiets insatser för flera arbeten, skattesänkningar direkt inriktade på att lätta skattebördan på arbete och färre regler för a-kassan som en möjlighet att minska utgifterna på området. föreslår också en bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen och betonar att den bör vara en omställningsförsäkring. Partiet räknar också med att införandet av skattelättnader för hushållsnära tjänster kan komma att leda till minskade utgifter på utgiftsområdet (yrk. 3 och 4, båda delvis). 3.3 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar till största delen arbetsmarknadspolitiska åtgärder, förvaltningskostnader och arbetslivsfrågor, samt Europeiska socialfonden. Vidare ingår tillsynsmyndigheter och forsknings-myndigheter inom arbetslivsområdet, Arbetsdomstolen, m.fl. myndigheter samt de av staten helägda bolagen . Under utgiftsområdet återfinns också utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder samt statliga arbetsgivarfrågor. Regeringens, , , och förslag till ramar för utgiftsområdet framgår av nedanstående tabell. Oppositionspartiernas förslag är angivna i förhållande till regeringsförslaget. och har som framgått inte väckt några motioner med anledning av propositionen. 2000 2001 2002 Regeringens förslag 45,5 45,6 45,9 (m) -18,7 -17,8 -18,1 (kd) -3,0 -3,0 -2,4 (c) -2,1 -2,1 -2,1 (fp) -2,7 -4,2 -4,2 Propositionen Omläggningen till en mer tillväxtfrämjande arbetsmarknadspolitik fortsätter med tyngdpunkt på platsförmedling och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för att motverka uppkomsten av flaskhalsar. Regeringen kommer också, enligt vad som sägs i propositionen, att satsa särskilt på utsatta grupper. Vidare fortsätter arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Regeringen avser att tillsätta en utredning som har till uppgift att se över arbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet samt den framtida I uppdraget ingår att tydliggöra gränsdragningen mellan reguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildning samt att se över möjligheterna till samplanering för att undvika dubbleringar och för att uppnå ett bättre resursutnyttjande. Enligt regeringen är det angeläget att arbetsförmedlingarna fortsättningsvis prioriterar långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna vad gäller deltagande i t.ex. arbetsmarknadspolitiska åtgärder, så att inte regelförenklingar och minskade åtgärdsvolymer leder till ökad utförsäkring. En ettårig försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för redan anställda inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen kommer också att föreslås. avser regeringen att förhandla med SwIT-yrkes-utbildning om att utöka antalet elevplatser inom ramen för det nationella programmet för IT-utbildning. Det skall också bli möjligt för statliga anordnare av arbetspraktik inom natur-, skogs- och kulturvårdsområdena att erhålla ersättning för kringkostnader. De arbetsmarknadspolitiska regelverket skall reduceras väsentligt samt fokuseras på arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter. Regelverket skall säkerställa konkurrensneutralitet samt minimera undanträngnings- och inlåsningseffekter. Regeringen återkommer om detta i budgetpropositionen . Under kan använda sammantaget för tillfälliga personalförstärkningar. Regeringen avser att i budgetpropositionen för föreslå att AMV även fortsättningsvis får använda till personalförstärkningar inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av detta belopp skall användas för att särskilt stärka invandrares ställning på arbetsmarknaden. De extra personalresurserna som tillförs gör det möjligt för AMV att i samarbete med kommunerna förbättra tillgången på praktikplatser i samband med Sfi-utbildningen. Regeringen avser vidare att initiera en försöksverksamhet med inriktning på att pröva nya metoder och aktörer i syfte att finna effektivare former för att förmedla arbeten till arbetslösa invandrare samt i övrigt öppna nya vägar till arbete. För att öka möjligheten för utsatta grupper att komma in på arbetsmarknaden föreslår regeringen på tilläggsbudget att anställningsstödet förstärks och förlängs när det gäller arbetslösa med särskilt långa inskrivningstider på arbetsförmedlingen (se 1998/99:AU3y). Regeringen återkommer också med förslag om inrättande av valideringsorgan för utländsk yrkeskompetens och gymnasieutbildning för att förbättra invandrares möjligheter till inträde på den svenska arbetsmarknaden. Enligt vad som sägs i propositionen avser regeringen att föreslå att anslaget för särskilda åtgärder för arbetshandikappade tillförs ytterligare utöver de som regeringen föreslår på tilläggsbudget. En översyn av de stödformer inom arbetsmarknadspolitiken som riktas till arbetshandikappade skall också göras. För att se över problematiken med de stora rekryteringsbehoven inom vård och omsorg har regeringen tillsatt en kommission för rekrytering till vård och omsorg. Kommissionens arbete skall vara slutfört . Regeringen avser också föreslå att en satsning på kompetensutveckling för anställda genomförs . Finansiering och genomförande avses ske inom ramen för Europeiska socialfondens nya mål 3. Hälften av medlen bör enligt regeringen utgöras av medel från socialfonden och hälften av statlig medfinansiering. Stimulansen förutsätter en medfinansiering av arbetsgivarna. Satsningen bör uppgå till och åren 2001 resp. 2002. Slutligen planerar regeringen att återkomma till med en proposition om förändringar i ramarna för lönebildningen. menar i motion Fi14 att arbetsmarknadspolitiken i första hand måste inriktas på en fokuserad arbetsmarknadsutbildning, dvs. att genom särskilda utbildningsinsatser möta specifika arbetsmarknadsbehov. Den bör också inriktas på att hjälpa unga arbetslösa genom ett modernt lärlingssystem i företagen. Detta innebär en renodling av dagens oöverskådliga system av arbetsmarknadspolitiska stödinsatser, menar . Den del av det arbetsmarknadspolitiska anslaget som avser transfereringar till hushållen överförs till utgiftsområde 13. Arbetsmarknadsmyndigheternas förvaltningskostnader och forskningsanslag bör reduceras successivt (yrk. 4 och 5, båda delvis). anser i motion Fi15 att borttagandet av volymmålet bör ge större förutsättningar för att åtgärderna blir bättre anpassade till den lokala situationen och den arbetslösas behov och förutsättningar. Offentliga tillfälliga arbeten (OTA) och flyttningsbidrag avvisas. är positiva till ett ökat anslag för åtgärder för arbetshandikappade. Regeringens förslag till anställningsstöd för långtidsinskrivna kommer enligt endast på marginalen att hjälpa några långtidsinskrivna att få arbete i stället för någon annan. (Detta förslag behandlas i yttrande 1998/99:AU3y Tilläggsbudget - Utgiftsområdena 13 och 14). I motionen föreslås i stället att ett mer generellt stöd införs, ett s.k. marginellt sysselsättningsstöd. Förslaget innebär att varje form att sysselsättningsökning i företagen skall uppmuntras vare sig den karakteriseras av tillfällig eller fast anställning, deltids- eller heltidsanställning. Rabatten skall utgå till alla arbetsgivare som har minst fyra anställda och en lönesumma på ca . Stödet bör dock inte ges till helt nystartade företag. Företagen bör ha varit i gång innan ansökan om stöd kan göras. Företag som exempelvis ökar antalet anställda genom att köpa andra företag och i och med köpet tar över arbetskraft skall inte vara berättigade till stöd. Exempel på liknande undantag ges i motionen. Regeringen bör i budgetpropositionen återkomma med förslag till utformning av ett sådant marginellt sysselsättningsstöd som här skisserats. föreslår också vissa besparingar på bidrag och upphandlingar inom arbetslivsområdet samt på administration på de centrala och regionala nivåerna inom organisation. extraresurserna till handläggartjänster på de lokala förmedlingarna som föreslås i propositionen tillstyrks dock (yrk. 3 och 4 samt 9 alla delvis). anför i motion Fi16 följande. Arbetsmarknadspolitiken behöver decentraliseras. Större befogenheter bör läggas på länsarbetsnämnderna. För att förbättra möjligheterna till kompetensutveckling bör det införas ett kompetenskonto. Avsättningar till dessa bör vara skattebefriade. Mer av arbetsrätten måste kunna hanteras lokalt på de enskilda arbetsplatserna genom att arbetsrätten decentraliseras. Möjligheten att förhandla lokalt och göra undantag från centrala kollektivavtal bör öka. Löneökningstakten måste bli förenlig med en god ekonomisk utveckling. Flertalet av de förslag till institutionella förändringar som lämnas i utredningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut, Medling och lönebildning (SOU 1998:141), är i huvudsak bra. Sådana förändringar bör göras för att förbättra balansen mellan parterna. Fördröjningsmekanismer när det föreligger risk för konflikt bör stärkas. bör förstärkas genom möjligheter att uppskjuta varsel om stridsåtgärder under medling. Ett förbud mot sympati- och stridsåtgärder riktade mot enmans- och familjeföretag bör införas, liksom en proportionalitetsregel. anser inte att det behövs skjutas till extra medel för tillfälliga personalförstärkningar. Syftet kan uppnås med tidigare anslagna medel. Anslaget bör därför minskas med . bör föras över från utgiftsområde 14 till utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling eftersom erfarenheten visar att det slagit väl ut att föra över medel från arbetsmarknadsanslaget till länsstyrelserna för småföretagssatsningar. För en förstärkning av bör föras över från utgiftsområdet till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning respektive år. räknar också med att besparingar på centrala organisation bör kunna ske. Därtill bedömer partiet att tillväxtfrämjande förslag kommer att medföra att arbetslösheten sjunker. Utgiftsområdet kan därför minska med ytterligare (yrk. 23 delvis). föreslår i motion Fi17 följande. Regeringens politik går i riktning vad gäller den minskade omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. gör dock den bedömningen att omdaningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan gå längre. Partiet motsätter sig det som kallas en utbyggnad av verksamhet med undantag för de som är avsedda att bättre integrera invandrare på arbetsmarknaden. För bör en minskning av utgifter ske. Den angivna ramen för utgiftsområdet bör ge utrymme för utökade åtgärder för arbetshandikappade (yrk. 3 och 4, båda delvis). 3.4 Utskottets ställningstagande i fråga om preliminära ramar för utgiftsområdena 13 och 14 Utgifterna på utgiftsområdena 13 och 14 är starkt beroende av arbetslöshetsnivån och omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Hur arbetslösheten kommer att utvecklas är svårbedömt, men regeringens antaganden i dessa hänseenden, och som redovisats i avsnittet 2 Allmän inriktning av politiken, bör kunna godtas som grund för beräkningen av utgifterna på dessa områden. Utskottet gör först några övergripande reflexioner. Utskottet kan inledningsvis konstatera att de fyra oppositionspartierna samtliga förordar mer eller mindre kraftiga besparingar på utgiftsområdena 13 och 14, vilket framgår av nedstående tabell. Utgiftsområdena 13 och 14 sammanlagda 2000 2001 2002 Regeringens förslag 77 390 75 885 75 499 (m) -7 984 -16 433 -16 817 (kd) -11 335 -12 115 -11 770 (c) -3 100 -3 100 -3 100 (fp) -3 370 -6 370 -6 370 Motionsförslagen är svåra att jämföra med varandra, bl.a. med hänsyn till att partierna i olika grad tillgodoräknar sig tänkta effekter av de egna förslagen. De går delvis i samma riktning - t.ex. i uppfattningen att arbetslöshetsförsäkringen i högre grad bör vara egenfinansierad. är skillnaderna stora både när det gäller konkreta förslag och mer övergripande frågor. Man kan alltså till en början konstatera att det inte finns något samlat alternativ till regeringens förslag. Utskottet återkommer i detta sammanhang till vad som sagts tidigare i avsnitt 2 om att oppositionspartiernas förslag till preliminära ramar till stor del bygger på vissa generella åtgärder inom andra politikområden. I en del fall är det oklart hur en föreslagen neddragning på utgiftsområdet skall omsättas i ett konkret budgetalternativ. Den sammanlagda neddragning som föreslås på utgiftsområdena 13 och 2000 är i förhållande till regeringens förslag för , för , för och för . är motsvarande belopp för , för , för och för . Utskottet noterar att , som i sin motion med anledning av budgetpropositionen för föreslog de i särklass största avvikelserna på utgiftsområdena i förhållande till regeringens förslag, nu föreslagit betydligt mindre besparingar på dessa utgiftsområden. De fyra partierna hyser i olika hög grad förhoppningar om snabba effekter av den egna politiken. De fyra partiernas besparingar hänför sig i varierande utsträckning till dessa osäkra effekter, betydande neddragningar i åtgärdsvolymer, i varierande grad neddragningar av förvaltningsresurser och andra insatser, i något fall lägre nivå på utbildningsbidragen, detta som en konsekvens av förändringar i arbetslöshetsersättningen och reduktion av arbetslöshetsförsäkringens kostnader genom en sänkning av ersättningsnivån, införande av en s.k. bortre parentes och genom att betydande kostnader läggs på den enskilde löntagaren. Utskottet noterar också att två partier avvisar det nya anställningsstödet vilket innebär att ytterligare mindre resurser läggs på arbetsmarknadspolitiken. Utskottet får intrycket att oppositionspartierna använder medel inom utgiftsområdena 13 och 14 som en "bank" för utgifts- och skatteförslag inom andra sektorer, som annars skulle vara ofinansierade.