yttr · GM05FiU3y · 1999-01-01 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 1998/99:60) 1998/99 FiU3y Till utrikesutskottet har beslutat att bereda bl.a. finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1998/99:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen jämte motioner. yttrar sig över skrivelsen samt två yrkanden i den med anledning av skrivelsen väckta motionen 1998/99:U9 (mp). föreslår att de i yttrandet behandlade motionsyrkandena avstyrks. Till yttrandet har fogats två avvikande meningar. Enligt riksdagsordningen 10 kap. 1 § skall regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen samt till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen. Årets skrivelse, 1998/99:60, behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Vidare redovisas förberedelser för ordförandeskap i EU . Följande avsnitt i skrivelsen berör finansutskottets beredningsområde: 3 Agenda 2000 - utvidgning och reformer, i vad avser 3.2.1 EU:s budget 2000--2006 (s. 41 f.) 4 Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (s. 44 f.) 6 Tillväxt och sysselsättning (s. 59 f.) 7 Inre marknadens utveckling, i vad avser 7.5 Offentlig upphandling (s. 69 f.) 7.7 Bekämpande av sena betalningar vid affärstransaktioner (s. 71 f.) 10 Fri rörlighet för tjänster och kapital, i vad avser 10.1 Finansiella tjänster (s. 89 f.) 21 Konsumentpolitik, i vad avser 21.8 Finansiella tjänster (s. 174) 27 EG:s statistikarbete (s. 196 f.) 28 EU:s budget (s. 198 f.) 29 Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter (s. 202 f.) 39 Institutionernas funktion och verksamhet, i vad avser 39.5 Europeiska revisionsrätten (s. 283 f.) 39.8 Europeiska monetära institutet och (s. 286 f.) 39.9 Europeiska investeringsbanken (s. 287) 39.10 Europeiska investeringsfonden (s. 287) Bilaga 8 EU-budgeten 1998 (s. 340) Motion med anledning av skrivelse 60 1998/99:U9 av m.fl. (mp) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommande årsberättelser mer utförligt måste redogöra för vilka skatter som tillförts för att finansiera medlemsavgiften, hur medlemsavgiften administreras och vad det totalt kostar att vara medlem i unionen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommande årsberättelser mer utförligt måste redogöra för revisionsrättens slutsatser, framhöll i förra årets yttrande till utrikesutskottet att skrivelsen fyller en viktig funktion (1997/98:FiU3y). noterade särskilt att regeringen redovisade ställningstagande och agerande i de frågor som behandlas i skrivelsen i större utsträckning än i tidigare skrivelser. Utskottet förutsatte att regeringen även skulle lägga stor vikt vid att redovisa agerande i skrivelsen. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att regeringen i årets skrivelse i än större utsträckning än tidigare redovisar sina ställningstaganden i olika frågor. Utskottet förutsätter att regeringen även i kommande skrivelser tydligt redovisar sitt agerande och sina ställningstaganden i olika frågor. I förra årets skrivelse fanns inget avsnitt om statistikfrågor. Utskottet erinrade i sitt yttrande över den skrivelsen (1997/98:FiU3y) om att som ett resultat av den regeringskonferens som avslutades i kommer rådets befogenhet att inhämta den statistik som behövs för gemenskapens verksamhet att regleras i fördraget. Utskottet framhöll att en mer utförlig redovisning av verksamheten inom statistikområdet således kunde vara påkallad. Utskottet välkomnar att det i årets skrivelse finns ett avsnitt om EG:s statistikarbete som också innehåller en redogörelse för svenskt agerande på statistikområdet (avsnitt 27, s. 196 f.). När det gäller utvecklingen inom EU på utskottets område kan erinras om några särskilda händelser. Beträffande den ekonomiska och monetära unionen (EMU) fattades beslut om att elva medlemsstater skulle delta i valutaunionen från starten (avsnitt 4 i skrivelsen). beslutade att inte borde införa Europeiska unionens gemensamma valuta euron då den tredje etappen av EMU inleds (prop. 1997/98:25, bet. 1997/98:FiU9, rskr. har diskussioner om Agenda 2000 förts i EU (avsnitt 3 i skrivelsen). Efter det att skrivelsen överlämnats till slöts en överenskommelse vid i . har understrukit vikten av att den svenska avgiften till EU kan begränsas så mycket som möjligt (bet. 1998/99:FiU5). Målen för den svenska EU-budgetpolitiken, som ställt sig bakom, innebär bl.a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Som en följd av de nya bestämmelserna i har sysselsättningssamarbetet ägnats ökad uppmärksamhet . Regeringen anger i skrivelsen att den konsekvent har prioriterat sysselsättningsfrågan mycket högt i EU-samarbetet (avsnitt 6 i skrivelsen). I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets extra möte i har , liksom andra medlemsstater, presenterat en nationell handlingsplan för sysselsättning. Den svenska handlingsplanen återgavs i vårpropositionen 1998 och berördes i finansutskottets betänkande (prop. 1997/98:150 bil. 4, bet. 1997/98:FiU20 s. 75-77). Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som berör utskottets område. Enligt motion U9 av m.fl. (mp) behandlar skrivelsen i stort sett avsnittet om EU:s budget endast i EU-perspektiv, dvs. hur medlemsstaternas avgift beräknas samt budgetens fördelning på de olika budgetposterna. Skrivelsen borde även tillföras ett svenskt perspektiv på EU-budgeten. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att kommande års skrivelser mer utförligt måste redogöra för vilka skatter som tillförts för att finansiera medlemsavgiften, hur medlemsavgiften administreras samt vad det totalt kostar att vara medlem i unionen utifrån ökade administrativa kostnader, kostnader för harmoniseringsåtgärder, resekostnader etc. Medlemsavgiften anvisas under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen (senast prop. 1998/99:1, utg.omr. 27, bet. 1998/99:FiU5). Som nämnts ovan innebär målen för den svenska EU-budgetpolitiken bl.a. att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. I budgetpropositionen anges under utgiftsområde 1 att internationella engagemang har ökat kraftigt . Särskilt EU-arbetet föranleder ökade arbetsinsatser. Enbart antalet möten i ministerrådets olika arbetsgrupper, där tjänstemän ofta deltar, uppskattas till mellan 3 000 och 4 000 . Dessutom deltar tjänstemännen i en rad andra möten inom EU. Det totala antalet resor till och ligger på cirka 5 000 . Beträffande kravet i motionen om en mer utförlig redogörelse för vilka skatter som tillförts för att finansiera medlemsavgiften kan erinras om regeringens förslag att en allmän löneavgift på skulle införas fr.o.m. som en delfinansiering av medlemsavgiften (prop. 1994/95:40, prop. 1994/95:122). drog i sitt betänkande om budgeteffekter av medlemskap i unionen slutsatsen att avsikten inte var att långsiktigt knyta denna avgift till utgifterna för EU-medlemskapet. Med specialdestinering avses att inkomsterna redovisningsmässigt knyts till vissa utgifter så att utgifterna anpassas storleksmässigt till inkomsterna eller tvärtom. Utskottet ansåg således det inte relevant att tala om en specialdestinering av avgiften (bet. 1994/95:FiU5, jfr bet. 1994/95: SkU16). har behandlat motionsyrkanden med liknande innebörd som det nu aktuella i yttrandena till utrikesutskottet över de två senaste årens skrivelser (1996/97:FiU3y, 1997/98:FiU3y). Utskottet har då påpekat att återflödet till bara är ett mått, och inte ens det bästa, på vad får ut av medlemskapet i Europeiska unionen. Vid sidan av betydelsen av att är med och påverkar framtid, har t.ex. tillgången till den inre marknaden betydelse för vår ekonomis utveckling. Av skrivelsen framgår att avgift till EU enligt preliminärt utfall för statsbudgeten uppgick till . Återbetalningen till följd av infasningsöverenskommelsen motsvarade och redovisas på inkomsttitel Extraordinära medel från EU. På statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, vilket innebär att betalningar från kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar svenska myndigheter gör på kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgiftssida. Alla betalningar av detta från kommissionen till svenska myndigheter redovisas under inkomsttitel Bidrag m.m. från EU vars preliminära utfall uppgår till . Den gemensamma jordbrukspolitiken svarade för och strukturfonderna för . finner, med hänvisning till vad som här redovisats, inte någon åtgärd påkallad med anledning av motionen. anser således att utrikesutskottet bör avstyrka motion U9 (mp) yrkande 2. I motion U9 av m.fl. (mp) erinras om att revisionsrättens roll i EU behandlas i regeringens skrivelse. Den kritik mot som framkom i revisionsrättens granskning av nämns enligt motionärerna dock endast sporadiskt. Detta är en uppenbar svaghet anser motionärerna och yrkar att som sin mening ger regeringen till känna om att kommande årsberättelser mer utförligt måste redogöra för revisionsrättens slutsatser. Revisionsrätten behandlas i skrivelsens avsnitt 29.2.3 (s. 205) och 39.5 (s. 283 f.). Den praxis som har utvecklats innebär att mer utförliga redogörelser för revisionsrättens iakttagelser ges i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150 s. 219 f., prop. 1997/98:150 s. 203 f.). har behandlat revisionsrättens iakttagelser, och regeringens bedömningar av dessa, i betänkandena med anledning av vårpropositionen (bet. 1996/97:FiU20 s. 274 f., 1997/98:FiU20 s. 209 f.). Vid behandlingen yttrade sig fyra utskott till finansutskottet rörande revisionsrättens iakttagelser (utrikes-, jordbruks-, närings- samt arbetsmarknadsutskottet). har framhållit att stor vikt bör läggas vid revisionsrättens rapporter och att det är angeläget att regeringen redogör för sin bedömning av iakttagelser rörande i rättens rapporter. Utskottet har vidare anfört att det är angeläget för att gemenskapsmedel används på korrekt sätt. Det finns en mängd skäl till att stödja strävandena inom EU för ökad effektivitet, säker medelshantering, stärkt kontroll och revision. För som stor nettobidragsgivare är det angeläget att verka för en så ändamålsenlig och kostnadseffektiv användning av gemenskapens medel som möjligt. Det är också av avgörande betydelse för den gemensamma politiken att medlen går till avsedda ändamål och inte slösas bort på grund av dålig administration och kontroll. I den avlämnade ekonomiska vårpropositionen redovisar regeringen revisionsrättens iakttagelser (prop. 1998/99:100 s. 189 f.). Utskottet kommer att behandla vårpropositionen i betänkande 1998/99:FiU20. finner ingen anledning att föreslå någon ändring av den form som etablerats för regeringens redovisning av revisionsrättens rapporter. anser således att utrikesutskottet bör avstyrka motion U9 (mp) yrkande 7. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och (). EU:s budget (v, mp) (), () och () anser att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse: vill i likhet med motion U9 av m.fl. (mp) erinra om att regeringens skrivelse i stort sett behandlar avsnittet om EU:s budget endast ur EU-perspektiv, dvs. hur medlemsstaternas avgift beräknas samt budgetens fördelning på de olika budgetposterna. Skrivelsen borde även tillföras ett svenskt perspektiv på EU-budgeten. Utskottet anser att kommande års skrivelser mer utförligt måste redogöra för vilka skatter som tillförts för att finansiera medlemsavgiften, hur medlemsavgiften administreras samt vad det totalt kostar att vara medlem i unionen utifrån ökade administrativa kostnader, kostnader för harmoniseringsåtgärder, resekostnader etc. anser att utrikesutskottet med anledning av motion U9 (mp) yrkande 2 bör föreslå att som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Revisionsrättens slutsatser (v, mp) (), () och () anser att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse: Som konstateras i motion U9 av m.fl. (mp) behandlas revisionsrättens roll i EU i regeringens skrivelse. Utskottet noterar dock att den kritik mot som framkom i revisionsrättens granskning av nämns endast sporadiskt i skrivelsen. Detta är en uppenbar svaghet och utskottet anser, i likhet med motionärerna, att kommande årsberättelser mer utförligt måste redogöra för revisionsrättens slutsatser. anser att utrikesutskottet med anledning av motion U9 (mp) yrkande 7 bör föreslå att som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. Motion med anledning av skrivelse 60 2 EU:s budget (v, mp) 6 Revisionsrättens slutsatser (v, mp) 6