yttr · GM05BoU3y · 1999-01-01 00:00:00 — ekonomiska vårproposition 1998/99 BoU3y Till finansutskottet har beslutat att bereda bl.a. bostadsutskottet tillfälle att avge yttrande ekonomiska vårproposition, jämte de motioner som kan komma att väckas, i de delar som berör utskottets beredningsområde. tillstyrker regeringens förslag till preliminär beräkning av medelstilldelning för utgiftsområde 18 - samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Utskottet tillstyrker även de i vårpropositionen framlagda förslagen till lag om omräkningstal taxeringsvärden samt till lag om ändring i lagen om statlig fastighetsskatt. Samtliga motionsyrkanden i dessa delar avstyrks. Avvikande meningar (m), (kd), (c) och (fp) har avgivits till förmån för förslagen till medelstilldelning avseende utgiftsområde 18 i respektive partimotion. Vad gäller förslagen om fastighetsbeskattningen har avvikande meningar avgivits av (m), (kd) och (c) samt ett särskilt yttrande av (fp). behandlar i detta yttrande regeringens förslag i proposition 1998/99:100 att 4. godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete, 26. antar regeringens förslag till lag om omräkningstal taxeringsvärden, 27. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Yrkande 4 behandlas endast i vad avser utgiftsområde 18. I yttrandet behandlas de med anledning av propositionen väckta motionerna 1998/99:Fi14 av m.fl. (m) vari yrkas 5. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för budgetarbetet i enlighet med vad i motionen anförts, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattepolitikens inriktning. 1998/99:Fi15 av m.fl. (kd) vari yrkas 4. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 9.1), 6. att avslår regeringens förslag till ändring i lagen (1994:1052) om statlig fastighetsskatt, 7. att godkänner de skatte- och inkomstförändringar som föreslås i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 5.1, 5.2 och 8.1). 1998/99:Fi16 av m.fl. (c) vari yrkas 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lättnader av fastighetsskatten, 23. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområdena 1-27 som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad i motionen anförts. 1998/99:Fi17 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som redovisas i motionen som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell A). Motionerna behandlas i de delar de berör bostadsutskottets beredningsområde. Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 Utgiftsområde 18 består främst av plan-, bygg- och bostadsväsendet, länsstyrelserna, lantmäteriverksamheten samt stöd till ekologisk omställning och utveckling. uppgår de totala anslagen inom utgiftsområdet enligt statsbudgeten till . Regeringen beräknar ramen för utgiftsområde 18 för till , för till och för till . Den kraftiga minskningen av den preliminära ramen i förhållande till innevarande budgetår beror främst på en minskning av räntebidragsanslaget. Enligt propositionen beräknas nu räntebidragsanslaget till lägre nivåer under kommande budgetår än vad som angavs i budgetpropositionen . Denna minskning beror dels på ett antagande om lägre räntenivå, dels på ett lägre antagande om byggvolymen vad gäller antalet påbörjade lägenheter. Av det underlag för beräkningen av utgiftsområde 18 som redovisas i vårpropositionen framgår vidare att vid beräkningen bl.a. tagits hänsyn till att: regeringen avser återkomma med förslag om att införandet av bidraget till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet senareläggs , en besparing på avses göras på det statliga räntestödet för reparation och underhåll (RBF-stödet) för , sammanlagt för stöd till de lokala investeringspro- -grammen beräknas förskjutas från , en besparing på investeringsprogrammen med beräknas göras , byggforskningsrådet förstärks med genom en motsvarande neddragning på anslaget lokala investeringsprogram, medlen för länsstyrelsernas miljötillsyn ökar som anslaget för länsstyrelserna minskar med som en besparing, omstruktureringsarbetet inom lantmäteriverksamheten innebär besparingar med och med . I fyra partimotioner läggs fram alternativa förslag till hur ramen för anslagsområde 18 bör beräknas . Enligt Moderata samlingspartiets partimotion 1998/99:Fi14 yrkande 4 i motsvarande del bör utgifterna för utgiftsområde 18 minskas med 1 898, 2 805 respektive i förhållande till regeringens förslag . Minskningen anges vara möjlig bl.a. genom att kostnaderna för skärs ned, räntebidragen trappas ned snabbare, bostadsbidragen renodlas till att endast gå till barnfamiljer för att på växlas mot sänkt skatt. föreslår i sin partimotion 1998/99:Fi15 yrkande 4 i motsvarande del att ramen för utgiftsområde 18 bör ökas med i förhållande till regeringsförslaget. Därefter föreslås minskningar av ramen med och med . Förändringen uppkommer bl.a. genom att: villkoren för bostadsbidrag förbättras genom att de individuella inkomstgränserna slopas, reglerna om bidragsgrundande bostadsyta ändras samt att den barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs med per barn, en satsning görs på stöd till allergisanering av bostäder, förskolor och skolor, de lokala investeringsprogrammen avvecklas . Enligt partimotion 1998/99:Fi16 yrkande 23 i motsvarande del bör utgifterna på utgiftsområde 2000 minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför bl.a. att medlen till lokala investeringsprogram kan användas bättre i andra sammanhang. I partimotion 1998/99:Fi17 yrkande 4 i motsvarande del förordas besparingar på bostadsbidragen, de lokala investeringsprogrammen samt på räntebidragen. Detta bedöms leda till minskningar av ramen för utgiftsområde 18 i förhållande till regeringsförslaget med 3 333, 3 240 respektive . anför följande med anledning av förslaget i vårpropositionen och de nu redovisade partimotionerna. Utan att nu i sak ta ställning till de aviserade förslag som delvis grundar bedömningen i vårpropositionen av medelsbehovet inom utgiftsområde 18 anser utskottet att regeringens förslag bör kunna ligga till grund för det fortsatta budgetarbetet. Det kan konstateras att en framgångsrik ekonomisk politik medverkat till den historiskt sett låga räntenivå som i hög utsträckning bidrar till att utgifterna inom utgiftsområdet kan minskas. Utskottet ser positivt på att ett medelstillskott beräknas för verksamhet samt på den fortsatta satsningen på länsstyrelsernas miljötillsynsverksamhet. har starkt understrukit behovet av att ett fullgott beslutsunderlag tillställs i samband med budget-arbetet. Behovet är särskilt uttalat vad gäller de anslag som grundas på prognoser över ränteutveckling eller andra förhållanden som inte kan förutses med någon absolut säkerhet. Utskottet noterar mot denna bakgrund med tillfredsställelse att regeringen särskilt framhåller att ett arbete pågår med att öka tillförlitligheten i Statens bostadskreditnämnds utgiftsprognoser och att en utvecklad prognosmodell beräknas komma till användning . Även prognoserna för räntebidragsanslaget kan förväntas bli alltmer tillförlitliga i ett stabilt ränteläge. Ett bra underlag för en mer noggrann bedömning avseende utgiftsbehovet inom utgiftsområde 18 kan således förväntas under höstens budgetarbete. Vad gäller de förslag som förts fram i partimotionerna (m), (kd), (c) respektive (fp) om besparingar inom utgiftsområde 18 i förhållande till regeringens förslag kan utskottet konstatera att den närmare innebörden i dessa förslag endast till viss del låter sig utläsas av motionerna. vill dock peka på de allvarliga följder på bostadsmarknaden som besparingar enligt vissa av förslagen kan bedömas ge upphov till. Förslagen i m- respektive fp-motionen anges främst utgå från besparingar på bostadsbidragen, de lokala investeringsprogrammen samt räntebidragen. Tyngdpunkten i besparingarna kan förmodas ligga på nedskurna räntebidrag. Exempelvis föreslås i motion att ramen för utgiftsområde 2000 skall bestämmas till ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit. Enligt motionen kan sparas på bostadsbidragen detta år. Om därtill läggs den besparing som är möjlig att uppnå om de lokala investeringsprogrammen avvecklas i enlighet med fp-förslaget återstår som, såvitt utskottet förstår förslaget, skall sparas genom nedskurna räntebidrag. Detta skulle innebära att räntebidragen till nyproducerade eller ombyggda bostadshus med mycket kort varsel mer än halverades. Utskottet anser att ett sådant förslag tyder på en bristande insikt i de villkor som gäller för ägande och förvaltning av bostäder. Det bör dessutom påpekas att ett genomförande av förslaget skulle medföra krav på höjda hyror i den del av bostadsbeståndet som har de högsta boendekostnaderna. ar kan även riktas mot de förslag som förs fram i Moderata samlingspartiets motion. De partier som förordat kraftiga besparingar på räntebidragen har ofta hänvisat till att samtidiga lättnader inom fastighetsskattesystemets ram skulle göra att kostnadshöjningarna för enskilda fastigheter kan begränsas. Två av de tre partier som förordar kraftiga besparingar på räntebidragen gör även motsvarande koppling. Det kan emellertid konstateras att , som föreslagit de största besparingarna på räntebidragen, inte för fram något fastighetsskatteförslag. Vidare kan konstateras att föreslår fastighetsskattenivån , vilket för innebär en höjning för hyreshusen i förhållande till regeringens förslag. Utskottet vill i sammanhanget också påpeka att den koppling som motionärerna gör mellan åtgärder i systemen för fastighetsskatt respektive räntebidrag får allt mindre relevans. Mot slutet av kommer således huvuddelen av de bostadssubventioner som bekostas från anslaget för räntebidrag att gå till fastigheter som är befriade från fastighetsskatt. Vad gäller den beräknade belastningen på bostadsbidragsanslaget kan konstateras att motionsförslagen utgår från såväl en höjning (kd-motionen) som en sänkning (fp-motionen) av den "barnrelaterade" delen av bidraget. Utskottet vill för sin del avvakta den översyn av bostadsbidragssystemet som genomförs innan närmare ställning tas till vilka förändringar av dagens regler som kan bli aktuella att genomföra. Med hänvisning till det anförda avstyrker bostadsutskottet motionerna 1998/99:Fi14 (m) yrkande 5, 1998/99:Fi15 (kd) yrkande 4, 1998/99:Fi16 yrkande 23 och 1998/99:Fi17 (fp) yrkande 4, samtliga yrkanden i motsvarande delar. Utskottet gör bedömningen att regeringens förslag om beräknad ram för utgiftsområde 18 kan godkännas som riktlinje för det fortsatta budgetarbetet. I propositionen lägger regeringen fram två förslag som avser fastighetsbeskattningen. Det gäller förslag om dels vilka omräkningstal som bör gälla taxeringsvärden, dels en sänkning av fastighetsskattesatsen för hyreshus . Den närmare innebörden av förslagen är i korthet följande. Omräkningstalen taxeringsvärden skall för småhus (inkl. på lantbruksenhet) vara desamma som de som gäller för . För hyreshus skall omräkningstalet för bestämmas till 1,00. aviserar regeringen sin avsikt att återkomma med förslag till ytterligare regler års taxering om hur underlaget för fastighetsskatten för hyreshus (bostadsdelen) skall fastställas. Utgångspunkten för det kommande förslaget anges vara att allmänna fastighetstaxering inte bör tillåtas slå igenom i fråga om uttag av fastighetsskatt. Den tillfälliga sänkning av fastighetsskatten för hyreshus från 1,5 till som gäller för föreslås bli förlängd med så att den också omfattar . Frågor som i olika avseenden berör fastighetsbeskattningen förs fram i flera motioner. I Moderata samlingspartiets partimotion 1998/99:Fi14 (m) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om skattepolitikens inriktning. I fråga om fastighetsbeskattningen innebär förslaget att fastighetsskatten successivt bör avvecklas och ersättas med en schablonintäkt. Denna schablonbeskattning bör enligt förslaget utformas så att underlaget för beskattningen endast är byggnadsvärdet. Vid en schablonintäkt på av byggnadsvärdet skulle det motsvara ett fastighetsskatteuttag på i genomsnitt . De föreslagna förändringarna kan dock inte genomföras redan från innevarande år. Enligt motionen krävs därför tillfälliga åtgärder som går i riktning mot den skisserade långsiktiga lösningen. Med hänvisning härtill föreslås att fastighetsskatten på bostäder sänks till av taxeringsvärdet. Därefter trappas skattesatsen ned med för vart och ett av . Orimliga regionala skillnader vid fastighetsbeskattningen föreslås lindrade genom att endast hälften av markvärdet ingår i skatteunderlaget. införs ett tak för den del av markvärdet som beskattas. En skatt som plågar många, inte minst dem med låga inkomster, är enligt partimotion 1998/99:Fi15 (kd) fastighetsskatten. Enligt motionens yrkande 7 i motsvarande del bör därför fastighetsskatten i ett första steg sänkas till för bostadshus. För att ta bort de orimliga effekterna av skatten i bl.a. skärgårdsområden föreslås dessutom att endast en tredjedel av den del av markvärdet som överstiger skall ingå i skatteunderlaget. I motionens yrkande 6 förordas att regeringens förslag till ändring i lagen (1994:1052) om statlig fastighetsskatt skall avslås, dvs. det förslag som innebär att den tillfälliga sänkningen av fastighetsskatten för hyreshus förlängs med . bör enligt partimotion 1998/99:Fi16 yrkande 18 göra ett tillkännagivande om lättnader av fastighetsskatten. Det anges bl.a. innebära följande. Regeringens förslag om en fortsatt tillfällig sänkning av fastighetsskatten för hyreshus bör avvisas - detta bl.a. med hänvisning till att sänkningen är alltför kortsiktig och att den inte ger önskad effekt. På grundval av arbete bör regeringen lägga fram ett förslag till skattelättnader för fastboende i attraktiva områden. Dessa skattelättnader skall även omfatta . Dessutom bör ett permanent ROT-avdrag, kopplat till en schablonintäkt, införas. Med anledning av vad som föreslagits i propositionen och i motionerna beträffande fastighetsbeskattningen vill utskottet anföra följande. Bakgrunden till de förslag som regeringen nu lägger fram i den ekonomiska vårpropositionen är främst att skapa rådrum inför slutförandet av det utredningsarbete som pågår beträffande fastighetstaxeringen och fastighetsbeskattningen. Det gäller dels , dels arbeten. , som tillsattes , har till uppgift att se över reglerna för fastighetstaxeringsförfarandet. Häri ingår bl.a. att överväga de omräkningsregler som används. Utredningen skall enligt sina direktiv avsluta sitt arbete . Den parlamentariskt sammansatta tillsattes för att se över reglerna för fastighetsbeskattningen m.m. Kommittén, som enligt direktiven skall avsluta sitt arbete före utgången av , skall inledningsvis överväga hur kravet på skattemässig neutralitet mellan olika upplåtelseformer skall definieras, vilken roll fastighetsskatten skall ha i sammanhanget och vilka lagändringar som kan erfordras. Även fastighetsskattens roll inom kapitalbekattningen skall ses över. Härvid skall också övervägas om andra underlag för beskattningen än ett marknads-värdebaserat taxeringsvärde är förenliga med en sådan roll. Kommittén skall även behandla frågan om beskattningen i attraktiva områden liksom behovet av särskilda undantagsregler i fråga om uttaget av fastighetsskatt efter färdigställandet. De förslag som regeringen lagt fram i fråga om fastighetsbeskattningen innebär i princip att fastighetsskatteuttaget för småhus och hyreshus blir oförändrat i jämförelse med innevarande år. Med tanke på det utredningsarbete som pågår, och som utskottet i korthet redovisat ovan, framstår detta som en rimlig ordning. Enligt utskottets mening bör sålunda ytterligare överväganden om förändringar i fastighetsbeskattningen anstå i avvaktan på att resultatet av det pågående utredningsarbetet slutförs. Utskottet tillstyrker med det nu anförda regeringens förslag till lag om omräkningstal taxeringsvärden samt till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Partimotionerna 1998/99:Fi14 (m) yrkande 8 i motsvarande del, 1998/99:Fi15 (kd) yrkande 6 och 7, det senare yrkandet i motsvarande del, samt 1998/99:Fi16 (c) yrkande 18 avstyrks. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken ramen för utgiftsområde 18 börjar med "Utan att" och slutar med "fortsatta budgetarbetet" bort ha följande lydelse: Genom den avreglering av bostadsmarknaden som inleddes under det borgerliga regeringsinnehavet togs betydelsefulla steg mot en minskad statlig och styrning av boendet. Vidare skapades förutsättningar för successivt sänkta boendekostnader genom bl.a. en avveckling av de detaljreglerande subventionssystem som tidigare starkt bidragit till höga byggkostnader. Denna utveckling mot en fungerande bostadsmarknad avbröts emellertid när den socialdemokratiska regeringen tillträdde . Det kan således konstateras att vi i fortfarande har högre boendekostnader än i något annat jämförbart land. Skatterna på boendet motverkar rörligheten på marknaden och hindrar ungdomar från att skaffa sig en bostad. Politiska ingrepp på hyresmarknaden har lett till att hyreshus kan byggas om normala krav på avkastning skall kunna tillgodoses. Valfriheten mellan de olika upplåtelseformerna på bostadsmarknaden begränsas genom statliga ingrepp. anser att det nu är hög tid att vidta de åtgärder som krävs för att uppnå en fungerande bostadsmarknad som styrs av människors efterfrågan och inte av subventioner, detaljregleringar och politiska ingrepp. Förslag med denna inriktning läggs fram i Moderata samlingspartiets partimotion 1998/99:Fi14. Dessa förslag innebär även att besparingar uppnås inom utgiftsområde 18. En successiv sänkning av fastighetsskatten ger utrymme för en snabbare nedtrappning av räntebidragen. Förenklingar i olika regelsystem och en minskad statlig detaljstyrning ger sänkta kostnader för . En avgränsning av bostadsbidragen till att endast gå till barnfamiljer ger sänkta kostnader. På kan bostadsbidragen växlas mot lägre skatt. Utskottet tillstyrker med hänvisning till det nu anförda Moderata samlingspartiets partimotion 1998/99:Fi14 yrkande 5 i motsvarande del. Regeringens förslag, liksom övriga motionsyrkanden avstyrks. Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 () och () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken ramen för utgiftsområde 18 börjar med "Utan att" och slutar med "fortsatta budgetarbetet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar vad som i partimotion anförts om reformbehovet inom utgiftsområde 18. Bostadsbidragen bör således förstärkas och göras mer rättvisa. Det kan ske genom att de individuella inkomstgränserna slopas och att de snäva regler för den bidragsgrundande bostadsytan som infördes ändras. Stödet till de barnfamiljer som har den mest utsatta ekonomiska situationen bör förbättras genom att den barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs med per barn. De kontinuerligt ökande problemen med allergier måste leda till att samhället tar sin del av ansvaret för att de miljöer där barn och ungdomar vistas inte är hälsovådliga. Ekonomiskt utrymme bör därför reserveras för en offensiv satsning på allergisanering av bostäder, förskolor och skolor i enlighet med förslag. Genom en sänkning av fastighetsskatten skapas förutsättningar för en något snabbare avtrappning av räntebidragen än vad regeringsförslaget utgår från. Vidare kan en besparing uppnås genom att tiden för de lokala investeringsprogrammen inte förlängs. I stället avvecklas denna stödform . Sammantaget innebär de ovan redovisade åtgärderna inom utgiftsområde 18 att den preliminära ramen bör fastställas i enlighet med förslaget i motion 1998/99:Fi15 (kd) yrkande 4. Regeringens förslag, liksom övriga aktuella motionsyrkanden, avstyrks. Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken ramen för utgiftsområde 18 börjar med "Utan att" och slutar med "fortsatta budgetarbetet" bort ha följande lydelse: Bostadspolitiken bör inriktas på att skapa förutsättningar för en väl genomtänkt samhällsplanering och en god bostadsförsörjning. Viktiga inslag i detta arbete är att finna former för att öka miljöhänsynen i planeringen. Vidare måste jämställdhetsaspekterna beaktas i alla planeringssammanhang liksom de sociala frågorna, barnens behov och tillgängligheten för funktionshindrade. Det måste skapas förutsättningar för att tillskapa bra bostäder till rimliga kostnader. Det kan bl.a. ske genom att det nuvarande systemet med räntebidrag avvecklas och ersätts med ett investeringsbidrag. pekar i sin motion på behovet av att lägga om politiken i denna riktning. Vad gäller den preliminära ramen för utgiftsområde 18 anser utskottet att möjligheter till besparingar redan nu kan förutses genom en begränsning av satsningen på lokala investeringspro-gram. Kritik mot den hittillsvarande medelsfördelningen har bl.a. framkommit i den granskning av verksamheten som bostadsutskottet låtit genomföra. Utskottet ställer sig bakom förslag att begränsa ramen för utgiftsområde 2000 med i förhållande till regeringsförslaget. Tillräckligt underlag saknas för att ta närmare ställning till ett förändrat rambehov för de två därpå följande åren. Det bör emellertid framhållas att en omläggning av politiken i den riktning som ovan förordats kan komma att innebära en omprövning av rambehovet. Utskottet vill också redan nu inför höstens budgetarbete framhålla behovet av att tillämpa en mer strikt fördelningsnyckel för anslaget till länsstyrelserna. Större hänsyn bör vid fördelningen tas till antalet länsinvånare. Vad nu anförts innebär en anslutning till partimotion 1998/99:Fi16 yrkande 23 i motsvarande del. Regeringsförslaget, liksom övriga motionsyrkanden, avstyrks. Den preliminära ramen för utgiftsområde 18 () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken ramen för utgiftsområde 18 börjar med "Utan att" och slutar med "fortsatta budgetarbetet" bort ha följande lydelse: delar vad i partimotion anförts om behovet av åtgärder inom utgiftsområde 18. Dessa åtgärder kan beräknas leda till avsevärda besparingar som bidrar till den strukturförändring av de statliga insatserna som förordat med en ökad satsning på utsatta grupper och en politik för tillväxt. Som ett inslag i denna politik bör en omfördelning ske mellan de selektiva bostadsbidragen och det generella barnstödet. Det stora beroendet av bostadsbidragen i barnfamiljernas ekonomi bör minskas genom att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett behovsprövat barnbidrag trappas ned med per barn. Dessa medel används i stället för att öka de generella barnbidragen. Kombinerat med sänkta inkomstskatter ger denna åtgärd minskade marginaleffekter för barnfamiljerna. De lokala investeringsprogrammen möttes av stark kritik redan när de infördes . Rapporter om godtycklig fördelning av dessa medel har därefter bekräftat de farhågor som framförts. Även bostadsutskottets egen granskning av bidragsverksamheten visar på omfattande brister i såväl regelsystemet som i den praktiska hanteringen. Stödet till de lokala investeringsprogrammen bör således fasas ut. Utskottet delar också den bedömning som görs i folkpartimotionen att det statliga stödet i form av räntebidrag till bostäder kan trappas av snabbare än vad gällande regler innebär. Sammantaget innebär vad utskottet nu förordat att den preliminära ramen för utgiftsområde 18 bör bestämmas i enlighet med partimotion 1998/99:Fi17 yrkande 4 i motsvarande del. Regeringsförslaget i denna del samt förslagen i övriga partimotioner avstyrks.