yttr · GM05SkU1y · 1999-01-01 00:00:00 — Det behövs en fördjupad och bred diskussion kring frågan hur den framtida beskattningen av arbets-inkomster skall utformas så att den på ett tillfredsställande sätt förenar önskemålen om ett fördelningspolitiskt rättvist utfall med det angelägna i att skatterna ger goda villkor för arbets-marknads-deltagande, arbetsutbud, utbildning och kompetensutveckling. I avvaktan på den fördjupade bedömning och diskussion som krävs för en mer omfattande förändring av arbetsinkomstbeskattningen är det rimligt att en tillfällig lösning väljs för . Enligt utskottets mening är det förslag som regeringen lägger fram väl avpassat för sitt ändamål. Skattereduktionen ger maximal effekt vid löneinkomster upp till och har utformats så att effekten på marginal-skatten i de följande inkomstskikten blir minimal. Motionsförslagen om mer genomgripande förändringar i form av generella höjningar av grundavdraget är inte inriktade på låg- och medel-inkomsttagarna och har därför inte den fördelningsprofil som är önskvärd. De påverkar också kommunernas skatteunderlag och är därför mindre lämpliga som en tillfällig åtgärd. Med hänsyn till kravet på finansiering bör skatte-reduktionen bestämmas till det belopp som regeringen föreslår. Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag och avstyrker övriga förslag. Det fasta beloppet vid den statliga inkomstbeskattningen I propositionen föreslår regeringen att kommuner och landsting tillförs genom att det föreskrivs att den statliga skatt om som utgår på fysiska personers förvärvsinkomster skall utgöra in-komst-skatt vid taxering. Avsikten är att utrymmet för skola, vård och omsorg inte skall minskas som en följd av den s.k. Törlingdomen. av medlen skall enligt förslaget utgöra skatt till kommun och skall utgöra skatt till landsting. hemställer i motion Sk306 yrkande 14 av m.fl. (c) om avslag på regeringens förslag och föreslår i stället ökade anslag till kommunerna. I motion Fi610 av () hemställs att av medlen fördelas till de kyrkliga församlingarna. Enligt utskottets bedömning kommer den tillfälliga omdirigeringen av skatte-medel inte att ge upphov till några negativa effekter när det gäller de regler som styr de enskildas beskattning. Utskottet noterar att omdirigeringen medför att den av regeringen föreslagna skattereduktionen på förvärvs-inkomster vid taxering kan erhållas även mot de som normalt utgör statlig inkomstskatt. I övrigt har utskottet inte någon kommentar till förslaget eller de redovisade motionsyrkandena. Moderata samlingspartiet framställer i motion Sk311 av m.fl. (m) yrkanden som tar sikte på inkomstbeskattningen av förvärvs-inkomster. Det beslutade andra fasta steget i den statliga inkomstskatteskalan slopas 1999 (yrkande 10) och ett förvärvsavdrag på , respektive av den kommunalt beskattningsbara inkomsten upp till 7,5 prisbasbelopp införs 1999-2001 (yrkandena 2 och 3). Grundavdraget höjs med för alla (yrkande 5) och barnfamiljerna får ett extra grundavdrag på per barn vid den kommunala beskattningen (yrkande 8). Avdrag medges för styrkta barnomsorgskostnader (yrkande 9). yrkanden i motion Sk309 av m.fl. (kd) innebär att det beslutade andra steget i den statliga inkomstskatteskalan slopas (yrkande 17) och att grundavdraget vid den kommunala beskattningen höjs kraftigt. höjs grundavdraget med till och höjs avdraget med ytterligare till . I inkomstlägen kring taxerad inkomst kommer grundavdraget härefter att uppgå till (yrkande 31). godtar den av regeringen föreslagna skattereduktionen men anser att den bör vara högre. I motion Sk306 yrkande 13 delvis av m.fl. (c) förordas en varaktig lösning för sänkta inkomstskatter genom höjt grundavdrag för människor med små eller medelstora inkomster. Höjningen bör enligt motionärerna utformas på samma sätt som dagens grundavdrag och först trappas upp till en viss nivå och därefter trappas ner så att just låg- och medelinkomsttagare omfattas av höjningen. Även förslag i motion Sk308 av m.fl. (fp) innebär att det beslutade andra steget i den statliga inkomst-skatteskalan slopas (yrkande 4). Motionärerna anför att det finns starka skäl att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. En generell höjning av grundavdraget av sådan storlek att den skulle innebära någon verklig lättnad för låg- och medelinkomsttagare kan dock enligt motionärernas bedömning inte rymmas inom en ansvarsfull finanspolitik och en riktad höjning av grundavdraget skulle ge oacceptabla marginaleffekter. Motionärerna föreslår därför i stället att en generell skattereduktion om per person och år införs (yrkande 15). står fast vid skattereformens intentioner att av löntagarna skall betala statsskatt, vilket innebär att brytpunkten måste höjas. Om möjligt bör detta enligt motionärerna genomföras , i annat fall därefter (yrkande 16). Efter utvärderingen av 1990--skattereform har kompletterande åtgärder bedömts som nödvändiga för att det fördelningspolitiska utfall som åsyftades i skattereformen skall uppnås. I anslutning till att den tillfälliga värnskatten upphör införs därför ett extra steg i skatteskalan fr.o.m. . Det utrymme för förbättringar som finns är en följd av att sanerings-politiken varit framgångsrik och lett till att nu har balans i de offentliga finanserna och en låg inflation. Utrymmet bör som utskottet anfört bl.a. tas i anspråk för att tillföra låg- och medelinkomst-tagarna en ökad köpkraft. Regeringen bedömer att det med en fortsatt ansvarsfull politik och en gradvis amortering av statsskulden kommer att utvecklas ett stigande överskott som kan tas i anspråk för bl.a. skattesänkningar. Om den ekono-miska utvecklingen ger utrymme för ytterligare skatte-sänkningar måste prioriteringar göras. Regeringen eftersträvar här en så bred uppslutning som möjligt och har därför föreslagit endast tillfälliga åtgärder på skattesidan och inbjudit samtliga riksdagspartier till överläggningar. Syftet med överlägg-ningarna är att undersöka förutsätt-ningarna för att uppnå en bred samsyn kring en önskad skattereform och härigenom skapa en ökad stabilitet i regelverket. Möjligheterna att förbättra betingelserna för hög tillväxt och hög sysselsättning genom att stimulera arbete, företagande, utbildning och sparande med skattepolitiska åtgärder bör diskuteras. Vidare anser regeringen att de ändrade förutsättningar som följer av den ökade internationaliseringen bör beaktas. Enligt utskottets mening visar de förslag som läggs fram av partierna att regeringens prioritering av låg- och medelinkomsttagarna har ett brett stöd. Som anförs i vissa motioner har utvecklingen med ett ökande uttag av allmänna egenavgifter medfört att det finns ett behov av att kompensera låg- och medelinkomsttagarna. Regeringens förslag om en skattereduktion visar här på en tänkbar lösning, och regeringen har förutsatt att möjligheten att införa permanenta lösningar av liknande typ diskuteras i de kommande skatteöverläggningarna. Utskottet kan instämma i att det bör vara ett mål att andelen skattskyldiga som erlägger statlig inkomstskatt nedbringas från dagens till . I övrigt ser utskottet inte någon anledning att kommentera de förslag som lagts fram. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga aktuella motionsyrkanden. Resor till och från arbetet m.m. har under höjt det avdragsgilla beloppet för kostnad för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats och i tjänsten från till fr.o.m. . höjdes gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen från till (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1). Moderata samlingspartiet yrkar i motion Sk311 av m.fl. (m) att avdraget för kostnad för resor med egen bil höjs till (yrkande 19) och att avdragsrätten utvidgas till resor till och från barnomsorg (yrkande 20). Vidare föreslås att gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen sänks till (yrkande 21). hemställer i motion Sk309 av m.fl. (kd) att avdragsgränsen återställs till . Enligt motionär-erna missgynnar den höga gränsen kollektivresenärer och de som har relativt korta resor med egen bil till arbetet (yrkande 18). När behandlade frågan om en uppjustering av det avdragsgilla beloppet för resor med egen bil hade detta legat på . Ökade rörliga kostnader, bl.a. för bensin, gav då anledning till en uppjustering av avdraget. Eftersom den nya nivån borde bestå bestämdes uppjusteringen till . Med hänsyn till statsfinanserna och för att ge åtgärden en tillfredsställande fördelningsprofil höjdes gränsen för avdragsgilla kostnader för resor till och från arbetet från till . Konstruktionen innebar att åtgärden fick en inriktning mot dem med förhållandevis långa avstånd mellan bostaden och arbetsplatsen. Som framgår har avsikten varit att fastställa avdragsbeloppet för resor med en viss marginal för att på det sättet undvika årliga justeringar. När det gäller avdragsgränsen för resor har denna utöver sin fördelningspolitiska innebörd också en praktisk betydelse genom att den bidrar till att förenkla taxerings-arbetet. Utskottet ser mot denna bakgrund inte någon anledning att nu överväga någon justering av de aktuella beloppen och avstyrker därför motionsyrkandena. Möjligheten att göra avdrag för premie för makes pensionsförsäkring slopades 1973 som ett led särbeskattningsreform. Härigenom hindrades ett utnyttjande av makars skilda marginalskattesatser. Som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet begränsades det allmänna avdragsutrymmet för privata pensionsförsäkringspremier och insättningar på pensionssparkonton till ett halvt basbelopp fr.o.m. . Avdragsutrymmet för den som har pensionsrätt i anställning minskades till av inkomsten mellan 10 och 20 basbelopp (prop. 1994/95: 203, bet. 1994/95:SkU28). yrkar i motion Sk311 av m.fl. (m) att avdragsutrymmet för eget pensionssparande återställs till ett basbelopp och att avdrags medges för makes förmåner (yrkande 22). föreslår i motion Sk309 av m.fl. (kd) att sparandet till egen pension stimuleras genom att avdragsrätten för eget pensionssparande höjs till ett basbelopp (yrkande 11). föreslår i motion Sk308 yrkande 11 delvis av m.fl. (fp) också en höjning av avdragsrätten för sparande i privata pensionsförsäkringar till 1,5 basbelopp. förslag innefattar också en utvidgning av ändamålet med sparandet till utbildningsinsatser. Även i motion Sf283 yrkande 1 delvis av m.fl. (fp) föreslås en höjning av avdragsrätten för eget pensionssparande till 1,5 basbelopp. Utskottet anser att principen om särbeskattning av makar bör upprätthållas även när det gäller möjligheten att göra avdrag för eget pensionssparande. Möjligheten att göra avdrag för makes kostnad för pensionering bör därför inte återinföras. De skatteregler som gäller för eget pensionssparande lämnar ett utrymme för att skapa ett efterlevandeskydd för make och barn genom förmåns-tagarförordnanden. Intresset av att skapa ett pensionsskydd för bl.a. make bör kunna tillgodoses inom ramen för dessa regler. Förslagen om en ytterligare höjning av avdraget för eget pensionssparande kräver finansiering och avstyrks därför av utskottet. anför i motion Sk309 av m.fl. (kd) att skattelagstiftningen bör ge möjlighet att med avdragsrätt sätta in medel på ett för arbetsgivaren och den enskilde gemensamt utbildningskonto. De belopp som genom förhandling förs upp på kontot skall enbart kunna användas för den enskildes egen kompetensutveckling. Med denna lösning skulle det gemensamma ansvaret och den individuella drivkraften gynna alla parter. Ett förslag skulle kunna träda i kraft (yrkande 14). föreslår i motionerna Sk308 och Fi211 av m.fl. (fp) att avdragsrätten för eget pensionssparande höjs till 1,5 basbelopp och utvidgas till ett pensions- och utvecklings-sparande med skattefria avsättningar som senare kan användas för kompetenshöjning (Sk308 yrkande 11 delvis). Ett liknande yrkande framställs i motion Sf283 yrkande 1 delvis av m.fl. (fp). Enligt utskottets mening är det en fördel om skattesystemet kan bidra till och underlätta en förstärkning av kompetensen i näringslivet. De skattesamtal som regeringen inbjuder till gäller också särskilt möjligheterna att förbättra betingelserna för hög tillväxt och hög sysselsättning genom att stimulera arbete, företagande, utbildning och sparande med skattepolitiska åtgärder. De förslag som motionärerna lägger fram bygger på ett kontosystem där uttagen beskattas och ger därför en skattestimulans som främst beror på att beskattningen av avsättningarna till kontot skjuts upp . För höginkomsttagarna tillkommer möjligheten att göra en skattevinst genom att beskattningen vid uttaget är lägre än när avsättningen gjordes. Tekniken är således inte invändningsfri ur fördelningssynpunkt. Det kan anmärkas att regeringen har för avsikt att lägga fram ett förslag om hur kompetenslinjen i näringslivet kan stärkas. Förslaget skall träda i kraft . En förutsättning för att en statlig stimulans skall införas är enligt vad som anförs i propositionen att arbetsmarknadens parter bidrar med en ansvarsfull delfinansiering. Med det anförda avstyrker utskottet förslagen. Frågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats i betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) och i betänkande Skatter, tjänster och syssel-sättning (SOU 1997:17). I en gemensam motion från , föreslås en permanent skattereduktion för rotarbeten och hushållstjänster. Skattereduktion skall medges av kostnaden inklusive moms för arbete som utförs i hemmet eller på den egna tomten. Skattereduktionen begränsas till per hushåll och år. För att skattereduktion skall kunna utgå direkt vid köp är det företaget som tillhandahåller tjänsten som medges reduktionen vid sin månatliga skatte-deklaration. Om tjänsten tillhandahålls av en privatperson anmäls den överenskomna ersättningen till skattemyndigheten som beräknar total-kostnaden och drar av skattereduktion. Överskrider ett hushåll den maximala skattereduktionen debiteras mellanskillnaden som kvarskatt. Enligt motionärerna är enmansföretagare i en modern tjänstebransch ofta i situationen att de nekas F-skattsedel. Regelverket kring näringsbegreppet måste enligt motionärerna ändras så att det blir möjligt för alla som så önskar att få en F-skattsedel. Det gemensamma förslaget läggs fram i motion Sk303 av m.fl. (m, kd, fp). Yrkanden till stöd för detta förslag framställs i motionerna Sk310 yrkandena 5 och 6 av m.fl. (m), Sk302 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m), Sk629 yrkande 11 av m.fl. (m), Sk609 av m.fl. (m, kd), Sk309 yrkande 13 av m.fl. (kd), Sk308 yrkande 2 av m.fl. (fp) och motion A811 yrkande 4 av m.fl. (fp). föreslår i motion Sk306 (yrkande 8) av m.fl. (c) att ett RUT-avdrag införs. Enligt förslaget skall skatte-reduktion medges av arbetskostnaden för hushållsnära tjänster som utförs i hemmet och med per hushåll och år. Begreppet hushållstjänster omfattar tjänster som utförs i hemmet som tvätt, städning, omsorg och trädgårdsskötsel. Avdraget bör införas och verksamheten fortgå . Enligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulans för tjänstesektorn i den form motionärerna föreslår innebära ett avsteg från de principer om en likformig och neutral beskattning som ligger till grund för skattereformen och som enligt utskottets mening bör gälla. Det är också kostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna på sysselsättningen blir mycket små eller inga alls som kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man har gjort i talar för en sådan utgång. När det gäller motionärernas förslag om F-skattsedel till alla har fattat beslut om lättnader i bestämmelserna om F-skattsedel som innebär att de skattskyldiga efter inte längre behöver visa att de avser att bedriva näringsverksamhet. Det räcker med ett påstående. I en rapport har föreslagit att näringsbegreppet utvidgas i syfte att ytterligare underlätta för de skattskyldiga att få F-skattsedel. Remissinstanserna har dock haft invändningar mot detta förslag, bl.a. på den grunden att utredningen visar att det inte är lagtexten utan tillämpningen som lägger hinder i vägen och att en intensifierad utbildning av handläggarna borde kunna lösa problemet med att vissa yrkeskategorier inte bedöms som näringsidkare. Remissinstanserna har också varnat för att utan mycket starka skäl göra ändringar i ett så centralt begrepp som det skatterättsliga näringsbegreppet. Regeringen har mot denna bakgrund beslutat att inte gå vidare med förslaget. Regeringen bedömer att de åtgärder som redan vidtagits och den utbildning som planeras kan väntas leda i avsedd riktning. Utskottet är mot den angivna bakgrunden inte berett att tillstyrka förslagen om en särskild skattereduktion för hushållstjänster och om ytterligare lättnader i reglerna om F-skattsedel. tar i motionerna Sk309 yrkande 26 av m.fl. (kd) och MJ224 yrkande 36 av m.fl. (kd) upp frågan om ett särskilt avdrag för ökade levnadskostnader för yrkesfiskare. Motionärerna anför att det svenska fisket verkar på en internationell marknad, där fiskefartygen lägger till och säljer fisk i ett flertal länder med påföljd att konkurrensen blir hård och att det svenska fisket därför måste ha likvärdiga skattevillkor med sina konkurrentländer. Ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare bör därför införas. Även tar i motion Sk306 yrkande 12 av m.fl. (c) upp denna fråga och föreslår ett yrkesfiskeavdrag för de svenska fiskarna. Skatteavdraget bör vara utformat efter dansk modell, eftersom denna har godkänts av . Eftersom tidigare enhälligt beställt ett förslag om yrkesfiskeavdrag bör regeringen nu uppmanas att återkomma till med ett förslag om yrkesfiskeavdrag i likhet med det som finns i . Vid behandlingen av motsvarande motionsyrkanden förutsatte utskottet (bet. 1996/97:SkU13) att regeringen skulle slutföra en pågående beredning av frågan om yrkesfiskarnas konkurrens-situation i förhållande till grannländerna och därefter återkomma till riksda-gen med förslag som tillgodoser motionärernas krav på konkurrensneutrali-tet. Utskottet förordade ett tillkännagivande till regeringen med detta inne-håll. Regeringen har därefter tillkallat en särskild utredare med uppgift att kart-lägga och analysera det svenska yrkesfiskets långsiktiga konkurrensförut-sättningar och konkurrensvillkor i den förändrade situation som medlemska-pet i Europeiska unionen innebär. Utredningen skall jämföra konkurrens-förutsättningarna gentemot våra främsta konkurrentländer, även i fråga om skattevillkoren. Den nuvarande politikens effekter på svensk fiskenäring och effekter på statsfinansiella utgifter samt sysselsättning skall belysas. Utred-ningen skulle ursprungligen vara klar , men har fått förlängd tid till . Utskottet förutsätter att regeringen, när den nu pågående utredningen har avslutat sitt arbete, påskyndar den fortsatta beredningen av frågan och där-efter skyndsamt återkommer till med ett förslag i enlighet med vad har uttalat. Utskottet anser att motionerna är tillgodosedda genom det tidigare tillkännagivandet och med vad utskottet nu anfört om den fortsatta beredningen av frågan och avstyrker dessa. yrkar i motion Sk302 yrkande 3 av m.fl. (m) att fattar beslut om att royalty som härrör från patent skall beskattas som kapitalinkomst fr.o.m. . föreslår i motion Sk309 yrkande 5 av m.fl. (kd) skattefrihet för royalty på patenterade uppfinningar och därefter beskattning som inkomst av kapital. Enligt utskottets mening bör det undvikas att införa särskilda skattestimulanser för viss typ av verksamhet. Förslag om skattefrihet för royaltyinkomster har tidigare före-slagits av (SOU 1993:84), men har inte ansetts vara aktuella att genomföra. Motionsförslag om skattelättnader för royalty och patenterade uppfinningar har avslagits av i skatteutskottets betänkande om företagsskatter (bet. 1997/98:Sk16) och i anslutning till vårpropositionen (yttr. 1997/98:SkU4y). Utskottet avstyrker motionsyrkandena. föreslår i motion Sk302 yrkande 4 av m.fl. (m) att kapitalinkomstskatten sänks till och till . Kapitalinkomstbeskattningen utgör en av de punkter som tas upp i de överlägg-ningar om skattesystemets framtida utformning som regeringen har inbjudit till. Det bör anmärkas att åtgärder inom skattepolitiken inte får äventyra starka offentliga finanser eller en sund samhällsekonomi och inte heller en god kvalitet inom skola, vård och omsorg. De får inte heller leda till ökade klyftor inom samhället. Utskottet avstyrker yrkandena om att nu besluta om kraftiga sänkningar i kapitalbeskattningen. Den som under ett beskattningsår uppburit folkpension med kan vid taxeringen ha rätt till särskilt grundavdrag för pensionärer. Maximalt avdrag motsvarar summan av folkpension och ett pensionstillskott för ålderspensionär. I budgetpropositionen 1997/98:1 anfördes att en person som uppbär både arbetsskadelivränta och förtidspension får hela inkomstbortfallet täckt genom livränta som förtidspensionen kan ge en rätt till särskilt grundavdrag. Detta leder till en överkompensation där nettoinkomsten kan bli högre än vid förvärvsarbete. Regeringen anförde att ett sådant system är orimligt eftersom det skapar felaktiga incitament och motverkar arbetslinjen och föreslog i budgetpropositionen att arbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension skall reducera det särskilda grundavdraget. Förslaget bifölls av (bet. 1997/98:FiU1 s. 131 f.). hemställer i motion Sk311 yrkande 6 av m.fl. (m) att beslutar om en återgång till tidigare regler när det gäller förtidspensionärers särskilda grundavdrag. I motion Sk301 av () framställs ett yrkande med samma inriktning. Enligt utskottets mening finns det inte anledning att ändra beslut om att arbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension skall reducera det särskilda grundavdraget. Det kan anmärkas att ålderspensions-reformen innebär att det särskilda grundavdraget för pensionärer kommer att ersättas med olika garantipensioner. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. hemställer i motion Sk310 yrkande 1 av m.fl. (m) att dubbelbeskattningen av utdelade och kvarhållna vinster slopas . Även framställer yrkanden av denna innebörd. I motion Sk309 av m.fl. (kd) yrkas att dubbelbeskattningen av avkastning på aktier avvecklas i två steg med en minskning av skattenivån till och till (yrkande 8). Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag skall dessutom ha möjlighet till en skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag skall få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen skall även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten skall gälla investeringar upp till en nivå av . Skattereduktion skall medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör enligt motionärerna en bättre riskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget skall vara permanent. Avdragsrätten skall ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag (yrkande 4). föreslår i motion Sk306 yrkande 9 av m.fl. (c) att kommanditbolag och handelsbolag ges en lindring i beskattningen genom att en större andel av det egna kapitalet får tas ut skattefritt. Enligt motionärerna bör kommanditbolag och handelsbolag få en motsvarighet till den lindring i dubbelbeskattningen som gäller för de onoterade aktiebolagen. Handels- och kommanditbolagen används alltmer som riskkapitalbolag och genererar därvid indirekt sysselsättning i de bolag som de satsar kapital i. hemställer i motion Sk308 yrkande 5 av m.fl. (fp) att dubbelbeskattningen av aktier slopas. Genom lagstiftning (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13), som har kompletterats (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20), har genomfört omfattande lättnader i beskattningen av utdelning och reavinst på aktier i onoterade företag års taxering. Lättnaderna ersatte det riskkapitalavdrag som införts tidigare. Lagstiftningen skall främja investeringar i små och medelstora företag och skapa nya arbetstillfällen i dessa företag.