yttr · GM05KU3y · 1999-01-01 00:00:00 — Verksamheten inom Europeiska unionen 1998 1998/99 KU3y Till utrikesutskottet har beslutat bereda bl.a. tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1998/99:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen i de delar som har samband med beredningsområde samt över en motion som väckts med anledning av skrivelsen och vissa motioner från den allmänna motionstiden. begränsar sitt yttrande till följande frågor. - Skrivelsens inriktning och omfattning, - EU:s institutionella struktur, - folkomröstning om medlemskap och nya fördrag, - öppenhet och insyn, - gemenskapslagstiftningens kvalitet och subsidiaritetsprincipen, - svenska språkets ställning i EU-arbetet, - registrering av lobbyister, - förberedelser för det svenska ordförandeskapet, - EG:s anslutning till samt - utträde ur unionen. yttrar sig därvid över följdmotionen 1998/99:U9 (mp) yrkandena 1, 4, 8-12 samt motionerna 1998/99:U501 (mp) yrkandena 1-3, 1998/99:U505 (c) yrkandena 1-3, 5 och 6, 1998/99:U506 (v) yrkande 1, 1998/99:U508 (mp) yrkandena 1 och 2 från den allmänna motionstiden . Med eget yttrande överlämnar motionerna 1998/99: K210 yrkande 4 (mp), 1998/99:K319 (m), 1998/99:U506 (v) yrkandena 2, 3, 6, 7 och 18, 1998/99:U507 (fp) yrkandena 4 och 6, 1998/99:U508 (mp) yrkandena 3-7 samt 1998/99:U509 (kd) yrkandena 1, 18 och 19. Skrivelsens inriktning och omfattning Skrivelsen inleds med ett övergripande avsnitt om samarbetet i Europeiska unionen som ett svenskt och europeiskt intresse. präglades EU enligt skrivelsen av arbetet med att fördjupa samarbetet mellan länderna och den historiska uppgiften att utvidga unionen. Det framhålls att det är en grundbult i EU att genom integration och samarbete knyta länder och folk så nära att krig inte skall kunna uppkomma. Stater som har bekämpat varandra kan inte föra krig när de är nära sammanflätade ekonomiskt, socialt och politiskt. En utvidgning av EU bidrar till ökad säkerhet, fördjupad demokrati samt social och ekonomisk utveckling i när-område, men också i hela . EU strävar att inrikta sig på områden som upplevs som relevanta för medborgarna. Detta kommer enligt regeringen att bli tydligt när Amsterdamfördraget träder i kraft. Det gäller bl.a. områden som starkt prioriteras av , som sysselsättning, miljö, jämställdhet och konsumentskydd. Ett avsnitt i skrivelsen tar upp Amsterdamfördraget. Genom Amsterdamfördraget, som undertecknades , görs substansändringar i de grundläggande fördragen. Fördraget innehåller även en förenkling av de grundläggande fördragen genom att ett stort antal bestämmelser som inte längre anses aktuella upphävs och artiklarna i EG-fördraget och Unionsfördraget numreras om. ratifikationsinstrument deponerades hos . De åtgärder som behöver genomföras för att fördraget skall fungera till fullo från det datum det träder i kraft gäller bl.a. , GUSP, säkerhetsfrågor vid rådssekretariatet, institutionella frågor, nya bestämmelser om öppenhet samt dataskydd. Praktiska bestämmelser behövs för det nya medbeslutandeförfarandet för parlamentet. I skrivelsen redovisas också kommissionens fortsatta informationssatsning kallad Dialogen med medborgarna. I det nya initiativet ges information via Internet med samma utgångspunkt som det tidigare informationsinitiativet Medborgarnas . Kommissionen arbetar med en motsvarande satsning för näringslivet - Dialogen med företagen, en hemsida med länkar till viktiga områden på den inre marknaden. I bilaga till skrivelsen redovisas ett åttiotal viktigare förordningar, direktiv och beslut som antagits av rådet , utan uppgift om var i skrivelsen rättsakterna omnämns. I några fall redogörs i skrivelsen för hur ställt sig. Endast i en mindre del av de fall då rättsakter omnämns i skrivelsen finns direktivnummer eller dokumentnummer angivna i texten. Andra bilagor är bl.a. förteckningar över viktigare rekommendationer, yttranden och meddelanden (34 st.), svenska mål i och förstainstansrätten , viktigare domar meddelade av , viktigare internationella avtal ingångna 1998, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP): gemensamma ståndpunkter och åtgärder samt uttalanden, samarbete i rättsliga och inrikes frågor: konventioner, gemensamma åtgärder m.m. samt EU-budgeten 1998. I följdmotionen U9 av m.fl. (mp) framförs på flera punkter krav på utförligare information i kommande regeringsskrivelser om verksamheten i Europeiska unionen. Bland annat begärs utförligare redogö relser av kommissionens handlingsprogram och dess informationssatsningar (yrkandena 1 och 4). När det gäller kommissionens handlingsprogram framhålls att de av prioriterade frågorna bör kunna jämföras med kommissionens målsättningar för att det skall framstå tydligare varför ibland måste stå tillbaka. För att få en ökad förståelse för EU:s utveckling är det nödvändigt att vara tydlig kring vilka politiska diskussioner som förs inom EU. Skrivelsens redogörelse för kommissionens informationssatsningar bör kompletteras med uppgift om hur mycket pengar som avsatts för information inom och vilka grupper och organisationer som fått del av EU-medel för informationskampanjer. Motionärerna begär också att överträdelseärendena redovisas på sådant sätt att utfallet av kommissionens klagomål och ståndpunkt tydligt framgår (yrkande 9). Vidare begärs att samtliga direktiv, som det fattats beslut om, redovisas i kommande årsberättelser tillsammans med uppgift om vilka länder som röstat emot respektive lagt ned sin röst (yrkande 11). Motionärerna framhåller att det nu inte ens framgår när röstat emot. beslutade betänkande 1998/99:KU11 EU-frågornas behandling i riksdag och regering. Utskottet välkomnade där att regeringen redovisar sin syn på utvecklingen i EU i skrivelser och propositioner, vilka blir föremål för riksdagsbehandling. Utskottet fann det också positivt att regeringen i den årliga skrivelsen om utvecklingen i EU redovisar sitt agerande och sina ställningstaganden beträffande olika EU-frågor. Den nu aktuella berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen ger, som också framhålls i motion U9, en god och översiktlig bild över utvecklingen inom EU. Enligt mening har skrivelsen dock ännu inte till fullo funnit sina former. I skrivelsen redovisas i en bilaga i enlighet med förarbetena (prop. 1994/95:19, s. 537) viktigare förordningar, direktiv och beslut antagna av rådet . Däremot redovisas inte ställningstagande vid varje beslutstillfälle. Utskottet är medvetet om att detta inte alltid låter sig göra på ett meningsfullt sätt. Det förtjänar också att påpekas att ställningstaganden växer fram successivt. Med beaktande av detta vore det likväl en fördel om skrivelsens redovisning kunde göras mer informativ i detta hänseende. Utskottet anser vidare att det skulle vara en fördel om det i bilagan angavs var i skrivelsen rättsakterna redovisas och att direktiven, liksom kommissionsdokumenten, angavs med sina nummer i texten. Överträdelseärendena bör också kunna redovisas utförligare i kommande skrivelser om verksamheten i EU. Enligt mening bör detta med anledning av motion U9 yrkandena 9 och 11 ges regeringen till känna. Utskottet är inte berett att nu förorda ett tillkännagivande om att samtliga direktiv, kommissionens arbetsprogram eller kommissionens informationssatsningar måste redovisas i skrivelsen. Enligt utskottets mening måste regeringen ha ett eget utrymme att göra de avvägningar som behövs för att skrivelsen skall ge en överskådlig och övergripande bild av verksamheten i Europeiska unionen under det föregående året. Motion U9 yrkandena 1 och 4 avstyrks. Institutionernas funktion, liksom huvuddragen i deras verksamhet , redovisas i regeringens skrivelse. De politiska riktlinjerna för unionens utveckling fastställs av , som består av medlemsstaternas stats- och regeringschefer samt Europeiska kommissionens ordförande, biträdda av medlemsländernas utrikesministrar samt en medlem av kommissionen. , EU:s beslutande och lagstiftande organ, är det forum där medlemsstaterna för fram, diskuterar och sammanjämkar sina synpunkter. Rådet fattar beslut om lagstiftning på grundval av kommissionens förslag. Sådana beslut tas i ökad omfattning i medbeslutande tillsammans med . Majoritetsröstning tillämpas numera för mer än tre fjärdedelar av alla beslut. Röstreglerna i rådet vid beslut med kvalificerad majoritet bygger på att varje stat har ett visst röstetal som varierar mellan två och tio. har fyra av de totalt 87 rösterna. Rådet har haft drygt 200 aktiva arbetsgrupper. Rådet har sammanträtt 94 gånger i sina olika sammansättningar, förutom ett antal informella möten. Budgeten avsåg 2 534 anställda och driftskostnaden var budgeterad till 320 miljoner ecu. Europeiska kommissionen består av 20 ledamöter, som i sitt arbete skall agera i unionens allmänna intresse under full oavhängighet. Kommissionen är ett opartiskt organ och skall övervaka tillämpningen av fördragens bestämmelser och de beslut som fattas på grundval av fördragen. Den kan väcka talan inför mot andra institutioner eller medlemsstaterna för att de åsidosatt fördraget. har mottagit 57 formella underrättelser från kommissionen, huvudsakligen om utebliven anmälan om fullständigt genomförande av EG-direktiv. I några fall rör det sig om felaktig tillämpning av EG-rätten. Kommissionen har till lämnat över 15 motiverade yttranden, vilka lämnas i sådana fall där kommissionen vidhåller sin uppfattning efter det att formell underrättelse avgetts och besvarats. Åtta av dessa avser utebliven anmälan om fullständigt genomförande av EG-direktiv och sju ärenden gäller felaktig tillämpning av EG-rätten. beslutade kommissionen föra ett ärende som gäller bilaterala luftfartsavtal med till . Kommissionen är också den institution som har rätt att ta initiativ till lagstiftning. Vad gäller det mellanstatliga samarbetet har kommissionen med några undantag samma rätt som medlemsstaterna att lägga fram förslag. Kommissionen har även en verkställande roll, framför allt rörande den inre marknadens funktion och utveckling, samt på de områden i övrigt där befogenheter att genomföra delegerats. Internt har kommissionen fortsatt sitt arbete med 2000 och MAP 2000 som utgör ett brett program för interna reformer inom kommissionen. Målet är att steg för steg för omvandla hela förvaltningen för att skapa en modern administration. Ett förslag har också förberetts om tillskapandet av en oberoende struktur för både externa och interna bedrägeriutredningar, samt ett förslag till reform av systemet verkställighetskommittéer, den s.k. kommittologin. Kommissionens driftsbudget uppgick till totalt 2 843 miljoner ecu och omfattade 21 495 anställda. har lagstiftande befogenheter och budgetmakt. Parlamentet utövar demokratisk kontroll över verksamheten inom unionen, dels genom att ställa frågor till rådet och kommissionen, dels genom att granska EU:s räkenskaper och bevilja ansvarsfrihet för kommissionen. Parlamentet har även möjlighet att avsätta kommissionen genom misstroendevotum. Denna möjlighet att påverka beslut har successivt förstärkts och kommer att förstärkas ytterligare när Amsterdamfördraget träder i kraft. Av parlamentets 626 ledamöter är 22 från . Det finns 8 olika partigrupper samt ett litet antal grupplösa ledamöter. Närmare 100 politiska partier finns representerade. Arbetet bedrivs i 20 fasta utskott och vid behov kan även tillfälliga utskott inrättas. har parlamentet varit aktivt bl.a. när det gällt mänskliga rättigheter, miljö och sociala frågor. Andra viktiga frågor har varit Agenda 2000 och utvidgningen. Från parlamentets sida har man föreslagit och fått gehör för att ett särskilt fristående organ inrättas för att bekämpa korruption och bedrägerier med EU-medel. I detta sammanhang kan nämnas att kommissionen beslutat avgå sedan en oberoende expertgrupp som tillsatts av parlamentet riktat allvarlig kritik om bl.a. oegentligheter mot delar av verksamheten. har även lagt fram förslag om gemensamma principer för medlemsstaternas valsystem för val till samt förslag till ny ledamotsstadga. Sedan den europeiska ombudsmannafunktionen inrättades 1995 har det förekommit 3 520 klagomål. av dessa klagomål har fallit inom ombudsmannens kompetensområde. Utredningar har gjort i 552 fall. De flesta klagomålen har gällt brist på information, försumlighet och diskriminering. Parlamentets budget avsåg 4 110 anställda och driftskostnaden var budgeterad till 908 miljoner ecu. huvudsakliga uppgifter är att tolka och döma i tvister om tillämpningen av EG-rätten. Den vanligaste måltypen är mål om förhandsavgörande enligt artikel 177 i EG-fördraget. En annan måltyp är mål om fördragsbrott enligt artikel 169, där kommissionen eller en medlemsstat kan väcka talan mot en annan medlemsstat som har underlåtit att uppfylla sina förpliktelser enligt fördraget. begärde nationella domstolar förhandsavgörande i 264 fall. Av dessa kom 6 från svenska domstolar. Den yttrade sig skriftligen i 8 mål om förhandsavgörande. väckte i ett fall talan mot rådet och regeringen ansökte dessutom om intervention i 2 mål vid förstainstansrätten. Flera motioner från den allmänna motionstiden tar upp frågor kring formerna för samarbetet inom EU. I motion U506 av m.fl. (v) begärs tillkännagivanden till regeringen om att ställning i EU:s beslutsprocess bör stärkas och att initiativmakt bör minskas till förmån för de nationella parlamentens (yrkandena 3 och 6). bör enligt motionärerna arbeta för att EU skall demokratiseras och att EU:s beslutanderätt skall avgränsas och inskränkas. Den demokratiska legitimiteten kan förstärkas genom att mer reell beslutsmakt återförs till nationell nivå så att de nationella parlamenten stärks. Därmed kan den mellanstatliga karaktären av samarbetet stärkas. I de fall det krävs bindande EU-regler skall de vara minimiregler, som tillåter en mer progressiv nationell lagstiftning. Målet är att skall ha initiativ- och förslagsrätt till nya lagar inom EU. m.fl. (mp) anser i motion U508 att en prioriterad fråga för som ordförandeland bör vara att driva att EU för över kompetens till medlemsländerna och helt skalar bort sådana politiska områden som löses bäst på nationell nivå (yrkande 4). EU:s omfattande centralisering är ett strukturfel i sig. När beslut flyttas allt längre från de som berörs tappar människor lusten att engagera sig vilket i sin tur urholkar demokratin. bör driva frågan om hur EU kan omvandlas till att i högre grad vara ett mellanstatligt samarbete (yrkande 5). Det bör vara en prioriterad uppgift för i samband med nästa regeringskonferens att driva frågan hur EU kan omvandlas i detta syfte. Helt klart är att roll i en sådan struktur måste minska och att dess ensamrätt att lägga förslag måste försvinna. Naturligt vore att i stället ge de nationella parlamenten beslutsrätt (yrkande 7). Även om kommissionen har makten över vilka nya förslag EU skall lägga fram är det ministerrådet som fattar de slutgiltiga besluten - inom vissa politiska områden efter yttrande från . Denna uppdelning gör det mycket svårt att utkräva politiskt ansvar från ansvariga politiker. Att inte kunna utkräva politiskt ansvar är en oerhörd tillbakagång för demokratin, vilket till viss del kommit till uttryck i det låga valdeltagandet till . EU:s politiska organisation måste enligt motionen förändras på ett sätt som möjliggör för väljarna att utkräva politiskt ansvar (yrkande 6). I motion U509 av m.fl. (kd) framhålls att det är en angelägen uppgift för att föra fram krav på att nuvarande proportion när det gäller viktningen av röster i rådet bevaras (yrkande 18). Ett väl fungerande EU förutsätter att även de mindre länderna finner det värt att bidra med kreativa lösningar på gemensamma problem och att dessa länders medborgare upplever delaktighet i europeisk politik. I den lagstiftande processen måste roll stärkas för att göra parlamentet mer jämställt med rådet. Även måste ha en sådan utformning att även de mindre ländernas landskap får fullgod representation (yrkande 19). Frågan om en högre grad av mellanstatlighet i samarbetet i Europeiska unionen var föremål för bedömningar i yttrandet till utrikesutskottet över Amsterdamfördraget (yttr. 1997/98:KU9y). avstyrkte då bl.a. ett motionsyrkande (v) liknande motion 506 yrkandena 3 och 6. delade regeringens uppfattning att legitimitet och effektivitet i EU-samarbetet likaväl som medbestämmande och demokratisk kontroll borde vara ledstjärnor för agerande även i det framtida EU-samarbetet. såg ingen anledning för att, som begärts i motioner, på förhand ta avstånd från ytterligare steg mot överstatlighet eller begära att regeringen verkar för att fördragen ändras i mer mellanstatlig riktning. En fördjupning av samarbetet kunde enligt utskottet inom vissa områden bidra till att EU:s mål förverkligas snabbare och effektivare. Det vore därför enligt oklokt att låsa sig för att inte inom vissa områden kunna öka inslagen av överstatligt samarbete. fanns det, enligt utskottet, frågor som bäst hanteras på nationell nivå. Olika delar av samarbetet måste alltid kunna förändras i riktning mot mer eller mindre överstatlighet, inte minst beroende på hur utvidgningsprocessen utvecklar sig. Det sagda innebar dock inte att förespråkade en utveckling i federalistisk riktning. gör inte nu någon annan bedömning utan anser att motionerna 506 yrkandena 3 och 6 samt 508 yrkandena 4, 5 och 7 bör avstyrkas. Utskottet är därmed inte heller berett att tillstyrka motion U508 yrkande 6 om förändring av EU:s politiska organisation för att väljarna skall kunna utkräva ett politiskt ansvar. Utskottet vill framhålla att Amsterdamfördraget innebär en förstärkning av parlamentets ställning genom att medbeslutandeproceduren skall vara den normala beslutsproceduren för frågor som kan betecknas som egentliga lagstiftningsfrågor. Det kan inte heller bortses från att kommissionen är beroende av att den beviljas ansvarsfrihet av parlamentet. Politiskt ansvar kan således delvis utkrävas av väljarna i valet till . Vidare kan politiskt ansvar för det svenska agerandet i ministerrådet utkrävas i val till den svenska . Frågorna om representation i parlamentet och om röstviktning behandlades i regeringens proposition 1997/98:58 om Amsterdamfördraget. Där redovisades att när fördelningen av nya platser i parlamentet skall ändras skall enligt artikel 138 i EG-fördraget antalet ledamöter från varje land garantera en adekvat representation. Vidare angavs att frågan om ändring av nuvarande regler för viktning av rösterna vid beslut med kvalificerad majoritet i rådet diskuterades in i det sista utan att medlemsstaterna kunde enas om en reform. 1997/98:KU9y) beklagade vidare att frågorna om viktningen av medlemsstaternas röster skjutits . En lösning hade underlättat den fortsatta utvidgningsprocessen. delade regeringens uppfattning att en reform när det gäller röstviktningen i rådet måste ske med beaktande av de mindre medlemsstaternas intressen. Eftersom EU är ett samarbete mellan självständiga stater var det naturligt att fördelningen av rösterna i rådet inte motsvarar den befolkningsmässiga fördelningen. vidhåller dessa bedömningar och avstyrker motion U509 yrkandena 18 och 19 (kd). m.fl. (mp) begär i motion U501 att beslutar att varje genomgripande förändring av skall underställas en folkomröstning innan ratificerar förändringarna. Motionärerna anser vidare att svenskarna bör höras i en folkomröstning om vad man anser om fortsatt deltagande i det nya EU som vuxit fram. Den fråga som väljarna skall svara på bör formuleras kristallklart så att inga missförstånd kan uppstå (yrkandena 2 och 3). behandlade frågan om folkomröstning med anledning av Amsterdamfördraget (yttr. 1997/98:KU9y). I likhet med regeringen kunde inte finna att samarbetet inom EU genom fördraget ändrat karaktär på något avgörande sätt. Utskottet delade regeringens bedömning att någon folkomröstning om fördraget inte var påkallad. anser inte att det finns anledning att nu förorda en folkomröstning om fortsatt medlemskap i och avstyrker därför motion U501 yrkande 3 (mp). är inte heller berett att nu ta ställning till frågan om folkomröstningar inför framtida förändringar av fördragen. Enligt mening skulle det vara svårt att tillämpa den föreslagna ordningen mot bakgrund av att det kan förutsättas råda delade meningar om vad som skall anses vara genomgripande förändringar. En lämpligare ordning synes vara att från fall till fall ta ställning till behovet av folkomröstning. Motion U501 yrkande 2 (mp) avstyrks följaktligen. Öppenhet och insyn i EU:s institutioner Skrivelsen (avsnitt 39.13) Enligt den nya artikeln i om handlingsoffentlighet skall allmänheten ha rätt till tillgång till , rådets och kommissionens handlingar. Allmänna principer och nödvändiga sekretessregler skall beslutas av rådet i en rättsakt som skall gälla alla tre institutionerna. Rätts-akten skall antas från det att Amsterdamfördraget trätt i kraft. För att tidsfristen skall kunna hållas är det enligt regeringen nödvändigt att kommissionen lämnar ett förslag till rättsakt till rådet efter fördragets ikraftträdande. För är det angeläget att försöka få inflytande på rättsaktens utformning redan under utarbetandefasen i kommissionen. Som ett första led i detta har inom utarbetats en promemoria som överlämnats till rådet, kommissionen och . I promemorian redovisas inställning till fem principfrågor som kommissionen har att ta ställning till vid utarbetandet av sitt förslag. Principfrågorna gäller valet av instrument för rättsakten, vilka handlingar den bör gälla, hur nödvändiga begränsningar i rätten att ta del av handlingar bör åstadkommas, hur framställningar om att få ut handlingar bör hanteras samt registrering av handlingarna. I promemorian redovisas också den svenska inställningen till principfrågorna i stort sett i enlighet med den ordning som gäller i . avgavs en rapport av rådets generalsekretariat, vari konstateras att antalet begärda och utlämnade handlingar enligt rådets nuvarande regler om handlingsoffentlighet har ökat. I motion U9 av m.fl. (mp) begärs att regeringen skall återkomma till med förslag kring hur EU:s offentlighetsprincip bör utformas (yrkande 8). Motionärerna hänvisar till att Amsterdamfördraget öppnar för införandet av en rättsakt som reglerar allmänhetens rätt till tillgång till , ministerrådets och kommissionens handlingar. För att klara den tvååriga tidsfristen är det enligt motionärerna nödvändigt att dra upp riktlinjer för hur handlingsoffentligheten skall utformas. En proposition i frågan bör föreläggas . För att få ett så bra resultat som möjligt är det enligt motionärerna angeläget att regeringen inhämtar synpunkter från riksdagspartierna i syfte att nå fram till ett förslag som kan drivas i enad front både av regeringen i ministerrådet och av de svenska representanterna i . I motion U508 av m.fl. (mp), yrkande 3, begärs att som ordförandeland driver att meddelarfrihet och en offentlighetsprincip liknande den svenska införs inom alla . Den nuvarande bristen på insyn öppnar för påverkan av lobbyister som är anställda av kapitalstarka intressenter, och även för möjligheter till en mycket omfattande korruption. Om offentlighetsprincip och meddelarfrihet infördes skulle korruptionen bekämpas effektivare som det skulle leda till bättre politiska beslut och öppna för medborgarnas insyn. Detta är enligt motionen en sådan fråga som måste vara högt prioriterad att driva under ordförandeskapet. I motion K210 yrkande 4 av m.fl. (mp) tas frågan om öppenhet i det svenska arbetet i EU:s kommittéväsende upp. De åsikter och hållningar som den genom olika representanter bedriver i kommittéerna måste spridas och utvecklas i en offentlig diskussion. bör uppdra åt regeringen att återkomma med förslag om hur det svenska arbetet i EU:s kommittéväsende skall öppnas och demokratiseras. Offentlighetsprincipen tas också upp i motion U506 av m.fl. (v) yrkandena 2 och 7. En demokratisering av EU kräver full insyn i lagstiftningsprocessen och offentlighet i EU:s förvaltning.