yttr · GM05NU3y · 1999-01-01 00:00:00 — Lagen bör därför avvecklas, anför motionärerna. anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med att förnybara energislag kan fasas in, sägs det i motion 1998/99:Fi15 (kd). Forskning och utveckling av alternativa energislag är således ett viktigt inslag i energipolitiken, bl.a. för att undvika uppbyggnad av fossilgasanvändning, anför motionärerna. De hänvisar till att det energipolitiska programmet inte har visat sig vara framgångsrikt i varje del, utan att regeringen löpande har tvingats korrigera delprogram som inte visat sig ge förväntad effekt. Mot den angivna bakgrunden föreslås att ramarna för utgiftsområdet minskas med 200 miljoner under vart och ett av de kommande tre åren, vilket innebär följande utgiftsramar : 996, 1 714 och . , och slöt en överenskommelse om framtida energiomställning till ett hållbart energisy-stem, konstateras det i motion 1998/99:Fi16 (c). Denna omställning till ett framtida hållbart energisystem är påbörjad. De omfördelningar som regeringen nu föreslår ligger inom ramen för överenskommelsen, sägs det i motionen. Det är skandal att regeringen inte redovisar de ekonomiska konsekvenserna av sin eventuella politik vad gäller avstängningen av kärnkraftverket i , sägs det i motion 1998/99:Fi17 (fp). Utan en forcerad avstängning av detta kärnkraftverk skulle energiomställningsprogrammet kunna krympas väsentligt, anför motionärerna. De vill behålla satsningen på ökad kärnsäkerhet i öst. Följande utgiftsramar föreslås : 496, 1 064 och , vilket innebär respektive 700, 850 och mindre än regeringens förslag. I det energipolitiska betänkandet 1998/99:NU8 behandlades olika energipolitiska frågor. När det gäller riktlinjerna för energipolitiken hänvisade näringsutskottet till energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12). I reservationer (m, fp; kd; mp) redovisades respektive partiers syn på frågan, bl.a. beträffande avvecklingen av kärnkraften. Frågan om effekterna av avvecklingen av behandlades särskilt i betänkandet (s. 17-21). anförde att enligt det energipolitiska beslutet skall åtgärder vidtas för att kompensera bortfallet av el genom effektivare energianvändning, konvertering samt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor. erinrade om att innan en stängning av den andra reaktorn kan genomföras skall ges möjlighet att pröva om förutsättningarna för en stängning av reaktorn är uppfyllda. Utskottet erinrade vidare om att i det energipolitiska beslutet behandlades också energipolitikens inverkan på internationella åtaganden inom klimatpolitiken. Därvid ställde sig utskottet bakom regeringens bedömning att stängningen av den första reaktorn i inte innebär någon avgörande förändring av möjligheter att bidra till att uppnå sådana långsiktiga mål som kan komma att beslutas inom ramen för om klimatförändringar, den s.k. klimatkonventionen. I beslutet konstaterades också att avstängningen av reaktorer inte innebär någon förändring av den nationella strategin - uttalad i beslut (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19) - att utsläppen av koldioxid från fossila bränslen skall stabiliseras till nivå , för att därefter minska. En omställning av energisystemet innebär också en övergång från ett samhälle som är beroende av ändliga energiresurser till ett ekologiskt uthålligt samhälle, anförde utskottet. I reservationer (m, kd, fp; mp) redovisades respektive partiers syn på frågan. behandlar först frågan om konsekvenserna av avvecklingen av och därefter ramarna för utgiftsområdet. Konsekvenser av avvecklingen av ser ingen anledning för att nu göra någon annan bedömning i frågan än vad som gjordes i det energipolitiska betänkandet 1998/99:NU8 och som redogjorts för. Med detta avstyrks motionerna i de delar som här är aktuella. Ramar för utgiftsområde 21 Energi Förslagen om ramar för utgiftsområde 21 är en del av den överenskommelse som ingåtts mellan den socialdemokratiska regeringen, och om den ekonomiska vårpropositionen. Förslagen för detta utgiftsområde baserar sig på den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, . Med hänvisning till det anförda tillstyrker näringsutskottet de i propositionen framlagda förslagen till ramar för utgiftsområde 21. Samtliga här aktuella motioner avstyrks i berörda delar. Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor. uppgår anslagen på statsbudgeten till totalt , varav ca anvisats till näringspolitik, till teknologisk infrastruktur, bl.a. patentfrågor, teknisk provning och kontroll, till konkurrensfrågor, till teknisk forskning och utveckling, till rymdverksamhet, till utrikeshandel, exportfrämjande och investeringsfrämjande samt till konsumentfrågor. Inom utgiftsområdet avsätts resurser för att säkerställa och utveckla tillgången på teknik- och kunskapsöverföring från bl.a. högskolorna till små och medelstora företag, sägs det i propositionen. Vidare skall det tidigare inrättade programmet för småföretagsutveckling (prop. 1995/96:222) fortsätta genom att skall överföras . Regeringen avser att påbörja ett omfattande utrednings- och analysarbete som skall ligga till grund för utformningen av statliga åtgärder för att främja nyföretagande och företagsutveckling, bl.a. vad gäller samordning och effektivitet i det statliga stödet till riskkapitalförsörjning. I detta sammanhang kommer möjligheterna att ställa krav på miljöcertifiering vid företagsstöd och olika former av regionala stöd att prövas. Regeringen kommer också att undersöka hur småföretagens möjlighet att hävda sin rätt kan stärkas genom ett införande av en patentintrångsförsäkring. Arbetet med att undanröja hinder för konkurrens i gränsområdet mellan offentlig och privat verksamhet skall intensifieras. Den kooperativa företagsformen kommer särskilt att uppmärksammas, sägs det. tillkallades Småföretagsdelegationen för att identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja hinder för företagsetablering och tillväxt i småföretag. En arbetsgrupp har tillsatts inom med uppgift att bereda delegationens förslag, och gruppen har redovisat sitt arbete. Sammantaget har regeringen enligt arbetsgruppens bedömning fattat beslut eller tagit avgörande initiativ som berör cirka en tredjedel av Småföretagsdelegationens förslag, sägs det i propositionen. Flera av de övriga förslagen anses i stor utsträckning täckas in av befintliga tjänster och åtgärder. Regeringen fattade ett antal beslut som syftar till att underlätta för små företag och till att förbättra myndigheternas service, sägs det vidare i propositionen. Bland annat introducerades ett system för effektivare konsekvensanalyser av reglers effekter på små företags villkor. Vidare fattades beslut om förenkling av företagens uppgiftslämnande till myndigheter, bättre service och information från myndigheter, kortare handläggningstider, förstärkt rådgivning till invandrare som vill starta företag och klarare spelregler mellan kommuner, landsting och småföretag. En företagarpanel, Nybyggarna, har inrättats med uppgift att vara rådgivare åt regeringen. har tidigare fattat beslut om att ge regeringen i uppdrag att lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet (bet. 1998/99:NU6). Regeringen avser att lämna en första redovisning i budgetpropositionen för . Då skall ett mål för regelförenklingsarbetet formuleras och en avstämning mot Småföretagsdelegationens samtliga förslag göras. Regeringen ämnar vidare återkomma med förslag som ger ökad konkurrens och stärker konsumentens ställning. Regeringen anser att det är viktigt att en ekonomisk tillväxt kan förenas med en god miljö, sägs det vidare i propositionen. Tillväxtpotentialen som kan finnas i omställningen till hållbar utveckling skall också tas till vara. Miljöteknikdelegationen skall tilldelas för att fortsätta sitt arbete. Regeringen har också avsatt medel för exportfrämjande insatser för miljöexport, en satsning som kommer att fortsätta. Ramen för utgiftsområdet beräknas till 3 011, 2 945 och . I bilaga redovisas en sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar. Regeringens bristande förståelse för näringslivets villkor har resulterat i dålig tillväxt, arbetslöshet, företagsflykt, kompetensflykt och minskat nyföretagande, anförs det i motion 1998/99:Fi14 (m). behöver ett bra klimat för företag och anställda, som gör landet attraktivt för företag och investeringar, säger motionärerna. De anser att avregleringsarbetet måste prioriteras och att Småföretagsdelegationens förslag bör genomföras. Konkurrensforskningen bör tillföras ytterligare medel, liksom den tekniska forskningen. Det sistnämnda området har regeringen i stället utsatt för drastiska minskningar, säger motionärerna. Följande ramar föreslås för utgiftsområdet : 2 915, 2 749 och , vilket innebär respektive 96, 196 och mindre än regeringens förslag. Tillväxt, företagande och nya jobb motverkas inte bara av skatter, utan också av dåliga villkor i övrigt för företagande, säger motionärerna. Hit hör såväl krångel som orimliga konkurrensvillkor, inte minst gentemot verksamheter som bedrivs av kommunerna. Det senare problemet kan lösas genom skärpningar av kommunallagen (1991:900) i syfte att begränsa kommunernas möjlighet att bedriva öppen eller förtäckt näringsverksamhet, anser motionärerna. De menar att möjligheter att ingripa med stöd av konkurrenslagen (1993:20) också måste förbättras. Vidare måste det bli betydligt enklare både att starta och att driva företag i , anför motionärerna. har totalt ca 10 000 lagar, förordningar och myndighetsregler, varav hälften gäller företagandet, och "regelinflationen" uppgår till , sägs det. Det är mot den här bakgrunden som Moderata samlingspartiet förordar införande av en s.k. solnedgångsparagraf. Den innebär att gamla regler som inte tillämpas skall utmönstras med automatik , förslagsvis . Under innevarande mandatperiod bör också alla regler som berör företagare granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan, föreslås det. Trots att det har gått Småföretagsdelegationen presenterade sitt första delbetänkande med förslag till 26 konkreta förenklingsåtgärder har nästan ingenting gjorts från regeringens sida, hävdar motionärerna. Moderata samlingspartiet är berett att omgående fatta beslut om genomförande av den helt övervägande delen av de 71 förslagen i Småföretagsdelegationens slutbetänkande, säger motionärerna. De vill att alla förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifter måste omfattas av ett sådant krav på konsekvensanalyser. Det måste vidare bli lättare att inregistrera nya företag, och uppgiftslämningen till olika myndigheter måste skäras ned, anför motionärerna. Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler, anförs det i motion 1998/99:Fi15 (kd). Det sammantagna näringsklimatet skapas genom skattepolitiken, energipolitiken, arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken, tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken, och måste inriktas på att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag, säger motionärerna. De erinrar om att den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationen har presenterat 71 förslag för att förbättra förutsättningarna för företagsamheten. Dessa förslag har emellertid blivit liggande på . Få förslag har förverkligats, och regeringen skjuter återigen upp presentationen av konkreta förslag till nästa budgetproposition, säger motionärerna. De anser att de hinder som kvarstår för företagarna är bl.a. den stela arbetsrättslagstiftningen, det krångel som omgärdar företagandet, dubbelbeskattningen av riskkapital, brister i utbildningssystemet och skattereglerna för den privata tjänstesektorn. Beträffande regeringens förslag om insatser i anser motionärerna att utökade företagsstöd bör avvisas av . De förespråkar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regioner. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , och , sägs det i motionen, vilket innebär följande utgiftsramar : 2 819, 2 653 och . Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsnäring tvingas arbeta med betydligt högre kostnader i form av skatter och avgifter än vad som är fallet för motsvarande näringar i konkurrentländerna, anförs det i motion 1998/99:Fi16 (c). Inom utgiftsområde 24 anser att bör avsättas för en satsning på forskning och utveckling inom livsmedelssektorn i enlighet med förslag i betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). bör vidare anslås till ett program för gårdsbaserad livsmedelsförädling. Medlen bör tillföras utgiftsområdet genom ett nytt anslag för jordbruks- och livsmedels-näringens konkurrenskraft. saknar också förslag från regeringen som stärker konkurrenskraften i svensk trädgårdsnäring. Vid en utfrågning som miljö- och jordbruksutskottet haft med jordbruksminister framkom att regeringen avsåg att fatta beslut om inrättande av kollektiva fonder för utvecklingsinsatser, finansierade av näringen, säger motionärerna. Något sådant beslut har dock ännu inte fattats. välkomnar det initiativ på området som tagit. I den mån kollektiva fonder, finansierade av näringen, inte visar sig vara en framkomlig väg, bör regeringen senast i budgetpropositionen för återkomma med förslag till ett stödprogram för strukturomvandling av växthusodlingen samt föreslå medel att användas för att stärka trädgårdsbranschens långsiktiga utveckling, anför motionärerna. Följande utgiftsramar föreslås : 3 103, 3 035 och , vilket innebär respektive 92, 90 och mer än regeringens förslag. I motion 1998/99:Fi17 (fp) föreslås vissa ytterligare satsningar på konkurrenspolitiken. Medel från utgiftsområde 24 föreslås också användas för satsning på kärnsäkerhet i öst. Följande utgiftsramar föreslås : 2 832, 2 766 och , vilket innebär mindre respektive år än regeringens förslag. Det behövs åtgärder mot offentlig konkurrens med privat näringsverksamhet, anförs det i motion 1998/99:Fi27 (fp, m, kd, c). Det har blivit allt vanligare att offentliga och privata aktörer konkurrerar på samma marknader, säger motionärerna och understryker att det är viktigt att all konkurrens sker på lika villkor. De offentliga aktörerna har dock konkurrensfördelar framför de privata, främst tillgången till skattemedel, vilket snedvrider konkurrensen, anser motionärerna. De hänvisar till att problemen med snedvriden konkurrens har blivit väl belagda , t.ex. av , Småföretagsdelegationen och . Inga effektiva lag-stiftningsåtgärder anses dock ha kommit till stånd. Motionärerna föreslår att följande förändringar i kommunallagen skall genomföras: området för offentlig näringsverksamhet bör förtydligas och snävas in, offentliga aktörer bör redovisa aktuell verksamhet avskild från annan verksamhet, priser bör baseras på en kostnadskalkyl, möjligheter att överklaga beslut bör förenklas och effektiva sanktionsmöjligheter bör införas. I det näringspolitiska betänkandet 1998/99:NU6 behandlades olika näringspolitiska frågor. redovisade sin syn på näringspolitikens inriktning, och i reservationer (m, kd, fp; c) redovisades respektive partiers syn på frågan. Frågan om regelförenkling, som berörs i några av de här aktuella motionerna, behandlades särskilt av näringsutskottet i det nyssnämnda betänkandet (s. 23-35), mot bakgrund av ett stort antal motioner. beslöt, på förslag av näringsutskottet, om ett uttalande till regeringen om att det behövs ytterligare åtgärder för att intensifiera det arbete som regeringen bedriver på området. För att kontinuerligt följa utvecklingen i fråga om regelförenklingar bör regeringen lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet, varvid en första sådan redovisning bör göras i budgetpropositionen för , sades det. Därvid bör ett mål för regelförenklingsarbetet formuleras och en avstämning mot Småföretagsdelegationens samtliga förslag göras. framhöll vidare vikten av att den befintliga regelmassan - och inte bara nya regler - uppmärksammas, så att onödiga regler kan slopas och förenklingar och anpassningar göras i de regler som bedöms som nödvändiga. I en reservation (m, kd, c, fp) föreslogs ett riksdagsuttalande med krav på ett flertal omedelbara åtgärder på regelförenklingsområdet. I den föreliggande propositionen aviserar regeringen, som nämnts, att den skall återkomma med den av begärda redovisningen . I näringsutskottets avlämnade konkurrenspolitiska betänkande, 1998/99:NU11, behandlades bl.a. frågan om konkurrens mellan privat och offentlig sektor, som berörs i vissa av de här aktuella motionerna. redovisade de åtgärder som regeringen vidtagit på området och anförde att regeringens arbete styrs av en vilja att uppnå och upprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentlig och privat verksamhet. I en reservation (m, kd, c, fp) efterlystes kraftfulla åtgärder från regeringens sida för att driva på avregleringsarbetet i syfte att skapa utrymme för privata initiativ i kommuner och landsting. har i betänkande 1998/99:NU6 redovisat sin syn på hur näringspolitiken bör inriktas och utformas. I reservationer (m, kd, fp; c) presenterades respektive partiers uppfattning om hur näringspolitken bör utformas. går här inte vidare in på denna fråga utan hänvisar till detta betänkande. Utskottet behandlar i det följande först frågan om konkurrens mellan offentlig och privat sektor och därefter ramarna för utgiftsområdet. Konkurrens mellan offentlig och privat sektor Frågan om konkurrens mellan offentlig och privat sektor, som berörs i motionerna 1998/99:Fi14 (m) och 1998/99:Fi27 (fp, m, kd, c), har behandlats av näringsutskottet i betänkande 1998/99:NU11. Utskottet hänvisar till den omfattande redovisning som där lämnas av de åtgärder som regeringen vidtagit på området. anser att regeringens arbete styrs av en vilja att uppnå och upprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentlig och privat verksamhet. Med detta avstyrker näringsutskottet de båda nämnda motionerna i berörda delar. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och , vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten för och de nu föreslagna skatteförändringarna för . Förslagen om ramar för utgiftsområde 24 är en del av denna överenskommelse och tillstyrks av näringsutskottet. Samtliga motioner som förordar andra ramar avstyrks av utskottet. När det gäller frågan om åtgärder på regelförenklingsområdet, som tas upp i några motioner, vill näringsutskottet erinra om att , på utskottets förslag, beslutat att regeringen skall lämna en årlig redogörelse för regeringens arbete på detta område. En första sådan redovisning skall lämnas i budgetpropositionen för , varvid ett mål för regelförenklingsarbetet skall formuleras och en avstämning mot Småföretagsdelegationens samtliga förslag göras. I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Per , , och (alla m) anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99: Fi14 (m), minskas med för , med för och med för . Grunden för regionalpolitiken måste vara att skapa förutsättningar för att de aktuella regionerna skall kunna växa av egen kraft. För att åstadkomma detta krävs en politik som främjar företagens utveckling, varvid goda möjligheter till utbildning är en viktig del. Regionernas utveckling bör stimuleras genom omfattande investeringar i informationsteknisk infrastruktur, medan företagsstöd och liknande bör trappas ner, anser näringsutskottet. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. När det gäller förslaget i motionerna 1998/99:Fi36 (c) och 1998/99:Fi16 (c) om en plan för omlokalisering av statlig verksamhet vill näringsutskottet hänvisa till vad som anfördes i en reservation (m, kd, c, fp) till det regionalpolitiska betänkandet 1998/99:NU7 och som redogjorts för. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling och (båda kd) anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99: Fi15 (kd), ökas med . Trots en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området. Att skapa förutsättningar för en livskraftig landsbygd med människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur bör vara ett centralt mål för regionalpolitiken. Nedsättningen av socialavgifter inom stödområdet bör, enligt näringsutskottets mening, omfatta även jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske i stödområdet. Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och den statliga sektorspolitiken måste därför ta regionalpolitisk hänsyn. Regionalpolitiska konsekvensanalyser måste exempelvis upprättas innan beslut tas som påtagligt kan komma att förändra förutsättningarna i områden som är beroende av en aktiv regionalpolitik. Det bör vidare göras en översyn av den nationella stödområdesindelningen, en översyn som bör ingå i den översyn av regionalpolitiken som den tillsatta regionalpolitiska utredningen skall göra. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. När det gäller förslaget i motionerna 1998/99:Fi36 (c) och 1998/99:Fi16 (c) om en plan för omlokalisering av statlig verksamhet vill näringsutskottet hänvisa till vad som anfördes i en reservation (m, kd, c, fp) till det regionalpolitiska betänkandet 1998/99:NU7 och som redogjorts för. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99: Fi16 (c), ökas med . De ökade medlen skall användas till nationell medfinansiering av EU-projekt och för att ge de regionala tillväxtavtalen mer resurser. Medlen bör användas i utsatta regioner som omfattas av något av EU:s strukturfondsprogram. anser vidare, i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi36 (c), att det krävs en starkare regionalpolitik. Detta är motiverat av flera skäl. Från samhällsekonomisk utgångspunkt är det viktigt att den utvecklingskraft som finns i hela landet tas till vara. Situationen är nu så prekär att det krävs mycket kraftfulla åtgärder. För att motverka ytterligare koncentration och de överhettningsproblem som denna medför, för att bredda den regionala arbetsmarknaden och för att få en bättre regional balans i föreslår näringsutskottet att regeringen skall anmodas att lägga fram en plan för för omlokalisering av statlig verksamhet. Regeringen bör förbereda och utreda förutsättningarna för detta med den lista som finns i den nyssnämnda motionen som grund. Regeringen bör återkomma med förslag. Offentliga verksamheter kan på ett bra sätt bidra till att utveckla den lokala och regionala servicen, bredda arbetsmarknaderna och bidra till att andra verksamheter flyttar till den berörda orten eller att verksamheter stannar kvar.