yttr · GM05SkU5y · 1999-01-01 00:00:00 — I motion Fi16 yrkande 10 av m.fl. (c) hemställer motionä-rerna att förslaget avslås och föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att medlen i stället bör överföras till kommunerna genom anslag. Enligt utskottets bedömning kommer den tillfälliga omdirigeringen av skattemedel inte att ge upphov till några negativa effekter när det gäller de regler som styr de enskildas beskattning. I övrigt har utskottet inte någon kommentar till förslaget eller motionsyrkandet. Sänkt fastighetsskatt för bostadshyreshus Regeringen föreslår (yrkande 27) att fastighetsskatten för hyreshus sänks från 1,5 till även . Sänkningen görs i avvaktan på de ställ-ningstaganden som regering och riksdag kan göra med anledning av de för-slag kan komma att lägga fram. I partimotion Fi14 yrkande 8 delvis av m.fl. (m) hemställs att förslaget avslås. Motionärerna hänvisar till att de föreslår en längre gående generell sänkning av fastighetsskatten. I partimotion Fi15 yrkande 6 av m.fl. (kd) hemställer motionärerna att förslaget avslås. Motionärerna har ett eget förslag om sänkt fastighetsskatt som redovisas under skatte-politikens riktlinjer. Även i partimotion Fi16 yrkande 18 av m.fl. (c) hemställer motionärerna att förslaget avslås. Enligt motionärerna är sänkningen alltför kortsiktig och ger inte önskad effekt. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att det är utomordentligt viktigt att förslag om lättnader för fastboende i skärgården läggs fram och med sikte på en retroaktiv lättnad även . Ett resultat av den framgångsrika saneringen av ekonomi är bl.a. att inflationen stabiliserats på en låg nivå. För bl.a. villaägarna har övergången från en inflationsekonomi med höga räntor till en stabil ekonomi med låga inflationsförväntningar och låg ränta i många fall medfört dramatiska förbätt-ringar. Boende i hyreshus har i mindre utsträckning kunnat tillgodogöra sig de senaste årens räntesänkningar, och det finns mot denna bakgrund anled-ning att söka bidra till en sänkning av boendekostnaderna för dessa grupper. Den sänkning av fastighetsskatten som gäller har enligt utskottets mening haft en sådan effekt och bör därför förlängas i avvaktan på resultatet av arbete. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna i denna del. Utskottet är inte berett att tillstyrka tillkännagivanden till regeringen om inriktningen eller planeringen av arbete och avstyrker därför motion Fi16 yrkande 18 även i övrigt. Taxeringsvärden och underlag 2000 Regeringen föreslår (yrkande 26) att omräkningstalen taxerings-värden för småhusenheter och småhus på lantbruksenheter skall vara de-samma som de som gäller för . För hyreshus (bostadsdelen) skall omräkningstalet för bestämmas till 1,00. Regeringen avser vidare att återkomma med förslag till ytterli-gare regler års inkomsttaxering om hur underlaget för fastighets-skatt för hyreshus (bostadsdelen) skall fastställas. Utgångspunkten för ett sådant förslag är att allmänna fastighetstaxering inte bör tillåtas slå igenom i fråga om uttag av fastighetsskatt. Utskottet har inte någon erinran mot förslaget och tillstyrker propositionen i denna del. När reavinstreglerna för fastigheter ändrades vid skattereform in-fördes en möjlighet att fortsätta att tillämpa äldre regler fram t.o.m. utgången av . Avsikten var att övergången till en nominell beräkningsmetod inte skulle ge tröskeleffekter för skattskyldiga som genom indexuppräkning m.m. kunde påräkna en låg reavinstskatt vid tillämpning av de äldre reglerna. Övergångsregeln innehåller inte någon möjlighet till fortsatt indexuppräk-ning. övergångsregeln funnits har skatteuttaget vid fastig-hetsavyttringar avseende privatbostads-fastig-heter sänkts från till som regler om uppskov införts. Att ha i princip dubbla reavinstskatteregler - dels en huvudregel, dels övergångsregler som bygger på bestämmelser som avskaffades - är enligt vad regeringen anför i propositionen i längden inte acceptabelt. Regeringens uppfattning är därför att beslut bör ligga fast. Reavinstreglerna innehåller en bestämmelse som tar sikte på fastighetsför-värv (det s.k. stickåret). Ingångsvärdet får bestämmas till av taxeringsvärde om den skattskyldige inte kan visa att den verk-liga anskaffningskostnaden är högre. Syftet med regeln är att förenkla vinst-beräkningen eftersom det efter hand blir allt svårare att känna till och hålla reda på relevanta uppgifter. Detta gäller särskilt om fastigheten är ärvd eller om man fått den i gåva. års utgång kan den skattskyldige alternativt använda en regel som gör det möjligt att bestämma ingångsvärdet till av taxeringsvärde. Det finns enligt regeringens mening skäl, inte minst förenklingsskäl, som talar för att ett nytt stickår bör bestämmas. Enligt regeringens mening bör kring 1980 väljas. Detta skulle innebära betydande förenklingar för en- skilda och myndigheter. Det är enligt regeringen viktigt att en sådan regel inte utformas så att den utifrån den nuvarande nominella utformningen av regel leder till ett allmänt sett förändrat skatteuttag. Regeringen avser att återkomma till med ett lagförslag som innehåller en regel som utformats på det sätt som angetts. I motion Fi31 av m.fl. (m) yrkar motionärerna att den nuva-rande övergångsregeln förlängs med (yrkande 1) och att reglerna för reavinstbeskattning ses över så att ett förslag kan läggas fram före utgången av (yrkande 2). Motsvarande yrkanden fram-ställs i motion Sk601 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m). I motion MJ256 yrkande 5 av m.fl. (m) anförs att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att den nuvarande övergångsregeln fortsätter att gälla. I motion Sk666 av () anförs att reavinstreglerna är komplicerade och leder till nyckfulla resultat. Om övergångs-regeln inte ersätts med ett nytt regelsystem kommer svårigheterna för skatt-skyldiga att redovisa en korrekt reavinst-beräkning att öka markant. Skatte-reglerna måste ses över i syfte att få fram enklare regler och på det sättet minska rättsosäkerheten och godtycket i beskattningen. I motion Fi16 yrkande 20 av m.fl. (c) hemställs att reglerna förlängs i avvaktan på ett förslag om en ny utformning . I motion Sk306 yrkande 10 av m.fl. (c) framställs ett motsva-rande yrkande. I motion Sk681 av m.fl. (c) begärs en utred-ning och ett snabbt förslag som kan träda i kraft . Utskottet anser att dagens reavinstregler med ett skatteuttag på av den nominella vinsten och goda möjligheter till uppskov med beskattningen är rimliga och bra. Som regeringen anför riskerar en utsträckning av den tio-åriga övergångstiden för de äldre reglerna att medföra en ohållbar situation med i princip två parallella system. Detta bör undvikas och utskottet har därför inte någon invändning mot regeringens bedömning att övergångstiden för de äldre reglerna bör löpa ut med utgången av . Ett nytt stickår ger, som regeringen framhåller, en förhållandevis stor för-enkling för enskilda och myndigheter och bidrar dessutom i viss mån till att öka rättvisan i tillämpningen genom att den som av olika skäl inte har känne-dom om anskaffningsvärdet får tillgång till ett schablonavdrag. Utskottet anser dock i likhet med regeringen att valet av nytt stickår bör övervägas ytterligare. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. De särskilda reglerna för beskattning av aktiva ägare i fåmansföretag (3:12-reglerna) har sin bakgrund i att kapitalinkomster till skillnad från förvärvsin-komster beskattas proportionellt. Eftersom fåmansföretagens ägare kan ta ut arbetsinkomsten som kapitalinkomst behövs det särskilda regler för denna situation. De nuvarande reglerna har kritiserats för sin uppbyggnad och fram-för allt för sin komplexitet. Kunskapen om reglernas effekter på företagens investeringar och deras inverkan på tillväxten är begränsad. Till bilden hör möjligheterna att åstadkomma generationsskiften i företaget på ett kostnads-effektivt sätt. Inom pågår en översyn av lagen om arvsskatt och gåvoskatt. Avsikten är att åstadkomma en modernare lagstiftning som är bättre anpassad till dagens villkor. Ändrade kapitalbeskattningsregler i kom-bination med 3:12-reglerna gör att förhållandena numera är annorlunda och mer komplicerade än vad som var fallet när arvs- och gåvoskattelagstift-ningens regler om värdering av företag kom till. Regeringens strävan är att åstadkomma ett än mer småföretagarvänligt och tillväxtfrämjande regelsystem utan att utöka möjligheterna till skatteplane-ring. Enligt regeringens mening bör därför 3:12-reglerna och de regler som gäller för generationsskiften ses över. Regeringen har för avsikt att tillkalla en särskild utredare. I uppdraget skall ingå en utvärde-ring av de gällande reglerna och att mot bakgrund av den gjorda utvärde-ringen föreslå nya, förenklade och tillväxtfrämjande skatteregler. I flera motioner från den allmänna motionstiden begärs en översyn av arvs- och gåvobeskattningen, kapitalbeskattningen och 3:12-reglerna i syfte att underlätta generationsskiften i företag. Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk630 delvis av (), Sk309 yrkande 9 av m.fl. (kd), Sk719 av () och N238 yrkande 3 av m.fl. (c). I motion Sk690 av m.fl. (m, kd, c, fp) begärs ett tillkännagivande om att arvs- och gåvoskatten på arbetande kapital i onoterade företag bör slopas. I motion Fi27 yrkande 4 av m.fl. (fp, m, kd, c), som väckts med anledning av vårpropositionen, framhålls vikten av att den aviserade utredningen bedrivs skyndsamt. Enligt utskottets mening tillgodoses i allt väsentligt flertalet av de nu aktuella motions-yrkandena genom den översyn av 3:12-reglerna och frågorna kring fåmansföretagens generationsskiften som regeringen aviserar. När det gäller vikten av att den aviserade utredningen bedrivs skyndsamt framgår det av vårpropositionen att regeringen har helt klart för sig att den aviserade översynen har stor betydelse för företagens möjlighet att växa. Något påpekande från sida om betydelsen av denna utredning torde därför inte vara behövligt. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena i den mån de inte tillgodosetts genom vad utskottet anfört. Skatt på varor och tjänster Elbilar, elhybridbilar och bilar som drivs med alternativa bränslen Regeringen föreslår (yrkande 28) att elbilar och elhybridbilar får en femårig fordons-skatte-befrielse från . Lätta fordon har en femårig fordonsskattebefrielse om de uppfyller kraven för miljöklass 1. Fordon som drivs enbart med el från batterier i fordonet (elbilar) och fordon som drivs både med el från batterier och bränsle i en förbränningsmotor (elhybridbilar) omfattas dock inte av någon sådan skattebefrielse trots att dessa bilar får anses vara lika miljövänliga som fordon i miljöklass 1. Regeringen föreslår därför att även el- och elhybridfordon skall omfattas av den femåriga skatte-befrielsen. Skattebefrielsen bör dock endast gälla el- och elhybridfordon som blir skattepliktiga från . bereds vidare ett förslag om en möjlighet att sätta ned förmånsvärdet för elbilar, elhybridbilar och bilar som drivs med alterna-tiva bränslen fr.o.m. . Vidare avser regeringen att före-slå att en skattelättnad införs i trafikbeskattningen för lätta fordon som upp-fyller EU:s framtida avgaskrav. I motion Fi31 yrkande 5 av m.fl. (m) hemställs att sätter ner förmånsvärdet för el- och elhybridbilar samt bilar som drivs med alternativa bränslen till vad som motsvarar förmånsvärdet för en motsva-rande bensindriven bil. Beslutet bör enligt motionärerna gälla fr.o.m. . I motion Fi30 av och () begärs ett tillkännagivande om att förmånsvärdet för elbilar, elhybridbilar och bilar som drivs med alternativa bränslen bör jämställas med förmånsvärdet för traditionellt framdrivna bilar. Utskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget om en femårig skattebefrielse för el- och hybridfordon. Som regeringen föreslår bör stimulansen vara begränsad till fordon som registreras efter ikraftträdandet. För att detta syfte skall nås krävs det dock en justering av lagförslaget. Utskottet återkommer i annan ordning till finansutskottet om den närmare utformningen av en sådan lagändring. Med denna justering tillstyrker utskottet propositionen i denna del. När det gäller förmånsvärdet för elbilar, elhybridbilar och bilar som drivs med alternativa bränslen framgår det av vårpropositionen att regeringen bereder denna fråga och att arbetet är inriktat på att nedsättningsmöjligheten skall gälla . Utskottet förutsätter att beredningsarbetet fullföljs utan dröjsmål och är inte berett att nu lägga fram förslag om ome-delbar lagstiftning i frågan och inte heller att tillstyrka ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet avstyrker motionerna Fi30 och Fi31 yrkande 5. För att stimulera en introduktion av alternativa drivmedel avser regeringen att lämna in en ansökan till kommissionen för att kunna medge skattebe-frielse för biodrivmedel, t.ex. etanol och rapsmetylester. Det skattebortfall som blir följden av skattelättnaderna bör kompenseras genom skattehöj-ningar på fossila bränslen. bör emellertid alla bränslen vara föremål för beskattning, och därför bör den totala skattebefrielsen vara begränsad till att gälla under ett introduktionsskede. Regeringens bedömning är att energi-skatt skall börja tas ut på biodrivmedel . I en kommittémotion från , yrkande 3 av m.fl. (m), motsätter sig motionärerna planerna på en beskattning av biodriv-medel . Motionärerna anför att en sådan beskattning motverkar möjlighet-erna att nå målet om sänkta koldioxidutsläpp. De begär ett till-kännagivande av denna innebörd. Också i partimotion Fi15 yrkande 8 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om att energiskatt inte skall tas ut på biodrivmedel. I motion Fi34 av () anförs att berörda intres-senter oroas av att regeringen ännu inte sökt det aviserade undantaget för biodrivmedel. En uppbyggnad av en inhemsk etanolproduktion tar enligt motionärerna och det måste finnas garantier för att biobränslen alltid har ett konkurrensförsteg även om de beskattas. Om en inhemsk pro-duktion med många arbetstillfällen skall kunna byggas upp måste regeringen ge tydliga signaler om skattebefrielse med denna inriktning. I partimotion Fi16 yrkande 14 av m.fl. (c) anförs att utvecklingen och etableringen av biodrivmedel för fordon måste fortsätta att vara befriad från skatt och att skattebefrielsen måste gälla i en-lighet med de utfästelser som gjorts, dvs. Vidare anförs att regeringen utfäst sig att inte göra en framställan till kommissionen om undantag. Biodrivmedel bör enligt motionärerna vara skattebefriade på nuvarande grund också i fortsättningen, och någon framställan till kommis-sionen bör inte göras. Enligt utskottets mening har de nuvarande reglerna med en grundläggande skatteplikt för alla bränslen som används som drivmedel och en dispens för pilotpojekt kritiserats bl.a. därför att kravet på förnyelse av dispenserna gjort det svårt att genomföra långsiktiga investeringar på området. Den ansökan om ett undantag som regeringen aviserar i vårpropositionen kommer att göra det möjligt att ha en generell nedsättning av skatten på biobränslen och ökar på det sättet möjligheten att genomföra långsiktiga investeringar. Ett särskilt undantag för biobränslen är därför enligt utskottets mening att föredra fram-för nuvarande system med särskilda, tidsbegränsade dispenser. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att energiskatt skall tas ut på biobränslen , men framhåller att det även på är aktuellt att överväga skattemässigt gynnande av biodrivmedel i förhållande till fossila drivmedel. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Regeringen har i regeringsförklaringen uttalat sig för att jordbruket skall ges villkor som är likvärdiga med andra näringars. Rege-ringen anser att det finns anledning att överväga att skattemässigt jämställa jordbruket med industrin. Ett sådant förslag finns i betänkandet En livsme-delsstrategi för (SOU 1997:167). Det skattebortfall som en ändring medför bör enligt vad som anförs finansieras inom energi-skatte-systemets ram. Regeringen anför att en skatteförändring för jordbruket med fördel kan ske i ett större energi-politiskt sammanhang. Jordbrukets energibeskattning kan aktualiseras i samband med de pågående överläggningarna om skatte-politi-kens framtida utform-ning mellan samtliga riksdagspartier. I motion Fi33 yrkandena 3-5 av m.fl. (m) hemställs att skatten på elkraft och eldningsolja som används i jordbruk sänks till de nivåer som gäller för tillverknings-industrin. Vidare yrkas att skatten på diesel för arbets-fordon i jordbruk och industri sänks. Också i motion Fi23 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (kd) begärs att jordbruks-näring-en får rättvisa konkurrensvillkor genom att elkraft och eldningsolja beskattas som i tillverkningsindustrin. Även dessa motionärer yrkar att skatten på diesel inom jordbruket sänks. I partimotion Fi16 yrkande 12 av m.fl. (c) hemställs att jordbrukets elkraft och eldningsolja skall beskattas på samma sätt som i tillverkningsindustrin. Dessa motionärer föreslår vidare att näringen kompenseras för att den betalar ett högre dieselpris än i konkur-rentländerna. För växthusnäringen föreslås en generell nedsättning av kol-dioxidskatten som även omfattar grönfodertorkar. Av vårpropositionen framgår att regeringen avser att ge jordbruksnäringen samma villkor som tillverkningsindustrin när det gäller beskattningen av elkraft och eldningsolja och att avsikten är att det skattebortfall som upp-kommer skall täckas inom energiskattesystemets ram. Som regeringen fram-håller är det en fördel om en sådan förändring kan genomföras i ett större energipolitiskt sammanhang. Utskottet utgår ifrån att denna fråga aktualise-ras i de pågående skatteförhandlingarna, vilket innebär att resultat bör kunna redovisas . Mot bakgrund av det anförda finns det enligt utskottets mening inte någon anledning för att nu fatta beslut eller göra tillkännagivanden till regeringen angående jordbrukets eller växhusnäringens beskattning. Utskot-tet avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena. När de gäller drivmedel för jordbrukets och industrins arbetsfordon har utskottet vid ett flertal tillfällen avstyrkt yrkanden om en sänkning av skatten med hänvisning till att det är viktigt att miljöklassningen av bränslen för förbränningsmotorer får fullt genomslag. Utskottet är således inte berett att tillstyrka någon form av avsteg från kravet på användning av miljöklassade och högbeskattade bränslen i dessa fordon. Med hänvisning till de pågående skattesamtalen är utskottet inte heller berett att nu tillstyrka någon annan form av skattenedsättning för dessa drivmedel. Utskottet avstyrker därför yrkandena om sänkt skatt för jordbrukets och industrins arbetsfordon. Preliminär fördelning på utgiftsområden Utgiftsområde 3 omfattar , skattemyndigheterna och . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till ca , varav ca till skatteförvaltningen. I syfte att säkerställa att utgiftstaket för staten inte överskrids har regeringen fattat beslut om en begränsning av belastningen på vissa anslag. Syftet är att säkra en viss övergripande kontroll av myndigheternas anslagsförbrukning med hänsyn till dessas möjlighet att använda anslagsbe-sparingar och anslagskredit. För anslaget A 2 Skattemyndigheterna har rege-ringen fastställt ett begränsningsbelopp på . Anslaget uppgår till . Regeringen föreslår att godkänner en preliminär fördelning på utgiftsområden som riktlinje för regeringens fortsatta budgetarbete. För utgiftsområde 3 och uppbörd föreslås att utgiftsramen för bestäms till . föreslås en utgiftsram på . I förhållande till budgetpro-positionen innebär beloppen en sänkning med respektive . föreslås en preliminär utgiftsram för utgiftsområde 3 på . har i en fördjupad resursanalys bl.a. tagit upp det lång-siktiga resursbehovet för kontrollverksamheten. har i flera projekt behandlat skattekontrollen och dess effekter och en granskning har även gjorts av revisorer. Det finns således ett omfattande material att ta ställning till vad gäller skattekontrollens inriktning och omfattning, och regeringen avser att redovisa sin bedömning i budget-propositionen för . Myndigheten förändras från att bestå av och tolv regionala myndigheter till att vara en myndighet med en central ledning och sex tullregioner. Organisationen har utformats för att ge bättre förutsättningar för en enhetlig tillämpning av regelverk och rutiner. Den kommer även att innebära en effektivisering av arbetet i och med att fler personer kommer att arbeta i den operativa verk-samheten och färre inom administrationen. Resurserna kommer att koncen-treras till de områden där trafiken är som mest intensiv. Sammantaget bör detta enligt regeringen bl.a. resultera i en effektivare kontrollverksamhet. Den nya organisationen är tänkt att gälla från . Inom Tullver-ket pågår ett utvecklings- och effektiviseringsarbete bl.a. inom det s.k. . Projektet vidareutvecklas nu inom , vilket bör ge en ännu effektivare tullhantering och därmed även en ökad kvalitet och träffsäkerhet i kontrollarbetet. I motion Fi14 yrkande 5 av m.fl. (m) anförs att smugglingen av cigaretter har ökat kraftigt trots den skattesänkning som beslutat om, och motionärerna föreslår att utgiftsområdet tillförs ytterligare 50 miljo-ner kronor under vart och ett av . I motion Fi15 yrkande 4 av m.fl. (kd) anförs att skattekon-trollen måste effektiviseras i syfte att hålla tillbaka den svarta sektorn. Tidi-gare erfarenheter visar enligt motionärerna att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna. Motionärerna föreslår ett tillskott på 200 miljo-ner kronor. Vidare föreslås en förstärkning av resurser med för kontroll och spaning mot illegal införsel av narkotika, vapen etc. Sammantaget föreslår motionärerna att utgiftsramen höjs med . I motion Fi16 yrkande 23 av m.fl. (c) anförs att behöver förstärkta resurser för kontroll och omhändertagande av smuggel-varor och att narkotikahundar är ett av de bästa sätten att hitta gömda droger. Motionärerna föreslår att utgiftsområdet tillförs . I motion Fi17 yrkande 4 av m.fl. (fp) anförs att en för-stärkning av skattemyndigheternas resurser är lämplig för att få en effekti-vare verksamhet som drar in mer skatteintäkter. Motionärerna föreslås att utgiftsområdet tillförs . Utskottet har behandlat frågor om den framtida inriktningen av skattekontrollen och skattemyndigheternas resursbehov i ett betänkande om revisorers förslag angående resursförstärkning till skattemyndig-heternas kontrollverksamhet (bet. 1998/99:SkU14). I betänkandet har utskottet redovisat vissa överväganden i anslutning till revisorernas förslag, resursanalys för skatte- och kronofog-demyndigheterna åren 2000---2-002 och . har på förslag av utskottet som sin mening givit regeringen till känna att utskottets överväganden bör beaktas i det pågående arbetet med att se över skattemyndigheternas kommande resursbehov och skattekontrollens inriktning. När det gäller förslagen om ytterligare medel för skattekontrollen i syfte att på ett enkelt sätt öka statens inkomster har utskottet i det nämnda betänkan-det noterat att man från flera håll varnar för en alltför stark fokusering på beloppsmässiga effekter av enskilda kontrollinsatser och att det är viktigare att se till hur skattekontrollen på lång sikt bidrar till ett så litet skattebortfall som möjligt. Utskottet har ansett att aspekter som dessa bör tänkas igenom noga i samband med de aviserade övervägandena rörande skattekontrollens inriktning. Av betänkandet framgår vidare att utskottet tagit intryck av oroande sig-naler från flera håll om att kontrollverksamheten berörs negativt när bespa-ringar och personalindragningar inte i tillräcklig omfattning har kunnat mötas med rationaliseringar och effektiviseringar. Det är därför värdefullt att RSV i sin rapport lämnat en analys av hur stora resurser som behövs för att upprätt-hålla skattemyndigheternas verksamhet på den nivå som uppnåddes 1997 och vilken verksamhetsnivå som uppnås med den anslagsnivå som angavs i budgetpropositionen .