yttr · GM05SkU5y · 1999-01-01 00:00:00 — RSV:s analys ingår i det material som skall ligga till grund för regeringens överväganden rörande det framtida resursbe-hovet. När det gäller vidhåller utskottet sin uppfattning att det är vik-tigt att tullen har tillräckliga resurser för att bedriva verksamheten på ett kraftfullt sätt men att en ytterligare effektivisering av gränskontrollen bör åstadkommas inte genom ökade anslag utan genom rationaliseringar och organisationsförändringar. Den omfattande omorganisation som för närva-rande genomförs i syfte att nå en bättre kvalitet i arbetet och en effektivare verksamhet både vad gäller service och kontroll ligger enligt utskottets upp-fattning väl i linje med vad utskottet har anfört i detta hänseende. Utskottet utgår ifrån att narkotikakontrollen även i fortsättningen ges högsta prioritet och att även kontrollen av sprit- och tobaksinförsel prioriteras högt. Utskottet konstaterar också att det ovan redovisade beslutet av regeringen om begränsning av belastningen av vissa anslag inte berör . Avslutningsvis vill utskottet för dagen inte motsätta sig den mindre ned-justering av utgiftsramen för utgiftsområde 3 som föreslås i propositionen. Med hänvisning till det som sagts i fråga om vikten av en grundlig analys av bl.a. det framtida resursbehovet då det gäller skatteförvaltningens kontrollverksamhet förutsätter utskottet liksom tidigare att regeringen lämnar en redovisning i nästa budgetproposition och återkommer med de förslag som kan visa sig påkallade när resultatet av analysen föreligger. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker de nu behandlade motionerna och motionsyrkandena som dock - i den mån de behandlar frågan om ökade resurser till skatteförvaltningen - får anses till-godosedda genom utskottets ställningstagande. I beslutet har deltagit: (), (), Per (), (), (), Per (), (), (), (), de (), (), (), (), (), (), () och (). Skattepolitikens inriktning - m , , de och (alla m) anför: Vi anser att nyföretagandet måste främjas och att dagens företag, små som stora, måste få möjlighet att växa i . Vårt mål är att skapa förutsätt-ningar för så många nya arbetstillfällen i företagen att arbetslösheten avskaf-fas som samhällsproblem och att växla lägre skatter på arbets-inkomster mot minskade bidrag och subventioner, så att det blir möjligt att leva på sin lön och bygga upp ett eget sparande. En politik som syftar till att skapa förutsättningar för de flesta att kunna leva på sin lön måste stå på två ben. Det ena är en kraftfull skatte-sänknings-politik, som syftar till att växla lägre skatter mot minskat behov av bidrag och offentliga subventioner. Det andra benet är reformer som syftar till att stärka tillväxtkraften i ekonomin, så att den höga arbetslösheten kan pressas tillbaka. För de kommande tre åren lägger vi fram konkreta förslag om skattesänk-ningar på arbete, boende och familjer. Dessa förslag innebär att målet för marginalskattereformen - inkomstskatt för de flesta och högsta marginalskatt - åter nås. Ett förvärvsavdrag vid den kommunala beskattningen kompenserar låg- och medelinkomsttagarna för de höga egenavgifterna. Det beräknas som en viss andel av den pensionsgrundande inkomsten upp till taket för Avdraget uppgår till , och . Det allmänna grundavdraget höjs med till och barn-familjernas ekonomi förstärks genom att de vid sidan av barn-bidraget får ett extra grundavdrag på för varje barn vid den kommunala beskattningen. Kommunalskatten sänks med och ytterligare genom att staten tar över kostnader från kommunerna. Den nya värnskatten slopas. Värnskatten utgör en skatt på kunskap och kompetens och driver högutbildade ut ur landet. Våra förslag innebär att marginalskatterna minskar rejält 2002. Sänkningen är beroende på grundavdragets upp- och nedtrappning. Den högsta marginalskatten sjunker från till vid genomsnittlig kommunalskatt. Behovet av sänkta marginal-skatter framgår inte minst av de särskilda skatteregler för utländska experter som regeringen aviserar i vår-propositionen. Vi anser att bör vara attraktivt att arbeta i för både svenskar och utlänningar. Vi föreslår vidare följande skattesänkningar på arbete, boende och familjer. Fastighetsskatten på bostäder sänks till av taxeringsvärdet . Därefter sänks den och uppgår . Orimliga regionala skillnader vid fastighetsbeskattningen lind-ras genom att markvärdet inte tas upp till beskattning fullt ut. I avvaktan på en permanent lösning justeras underlaget för uttag av fastighetsskatt så att endast hälften av markvärdet tas med. Ett tak för den del av mark-värdet som beskattas bör införas. bör fastighetsskatten på småhus ersättas av en schablonintäkt som tas upp till beskattning som inkomst av kapital. Schablon-beskattningen bör utformas så att underlaget för beskattning endast är det taxerade byggnadsvärdet. För många hushåll är resorna till och från arbetet långa. Kollektivtrafi-ken är i de flesta fall inget alternativ. Det är då nödvändigt att använda bilen. Avdraget för resor till och från arbetet höjs till per mil och inkluderar resor till barnomsorg. Det ej avdragsgilla beloppet, som främst berör kollektivresor, sänks . Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar återställs till ett basbelopp och avdrag medges för pensionssparande för makes räkning. Härutöver avsätts medel för en omedelbar förlängning av reavinst-reglerna för fastigheter och för en återställning av förtidspensionärernas särskilda grundavdrag. En viktig del av företagstillväxten måste komma inom den privata tjänstesektorn. Moderata samlingspartiet, och Krist-demo-kraterna har föreslagit att en skattereduktion på införs för privat-personers betalning av arbetskostnaden för hushållsnära tjänster . Det innebär att det "vita" priset, direkt vid köpet, hal- veras jämfört med dagens regler. En reform av detta slag är ett viktigt steg mot lägre skatt på arbete och en växande och dynamisk tjänstesek-tor. Det går lätt att genomföra och kan sannolikt snabbt ge fler nya jobb. Höjd bensinskatt i kombination med andra kostnadsökningar försvagar hushållsekonomin och minskar intresset för att ta arbete på större av-stånd från hemmet. Det minskar rörligheten på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund bör bensinskatten sänkas med (med inkl. moms) till den nivå som gällde före den senaste höjningen. Vår politik för tillväxt, företagande och nya jobb innebär dessutom följande. Den dubbla beskattningen av riskkapital är skadlig och slopas. Investe-ringar i företagande skall naturligtvis inte beskattas hårdare än andra investeringar. Ett slopande av dubbelbeskattningen skulle bidra till att hejda företagsflykten ur landet. Förmögenhetsskatten är en extraskatt på avkastning av kapital och mot-verkar en både nödvändig och angelägen kapitalbildning. Skatten be-lastar skilda tillgångar olika hårt, vilket leder till snedvridande effekter som försämrar ekonomins funktionssätt. Denna skatt avvecklas därför successivt. Som ett första led i avvecklingen slopas sambeskattningen, och gränsen för skatteplikt höjs till . Fåmansföretagare som redovisar en rimlig arbetsinkomst skall få rätt att betrakta övrig avkastning som utdelning. Det finns dessutom få sakliga skäl för de stoppregler som gäller för fåmansföretagen. Stopp-reglerna måste avskaffas . Svenskt jordbruk får sänkta skatter på elkraft, eldningsolja och drivme-del för sina arbetsfordon. Vi återkommer till denna fråga i avvikande mening 13 Jordbrukets energibeskattning. Även industrins arbetsfordon befrias från dieselskatt. Den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel bör avvecklas. Reklamskatten slopas genom en växling mot moms på tidningar. Uppfinnare och innovatörer måste uppmuntras. Regler införs som gör att uppfinnare och innovatörer får ta upp inkomst av royalty från patent som kapitalinkomst. Den internationella ekonomiska integrationen medför en betydande risk för att väsentligt högre skattesatser i urholkar rörliga skatteba-ser. Det har redan märkts när det gäller exempelvis beskattningen av kapitalinkomster, punktskatter som ölskatten och beskattningen av drivmedel. Vi avsätter därför i vårt budgetalternativ ett finansierat utrymme på för sådana åtgärder. Vidare bör riskkapitalsatsningar i nya teknik- och kunskapsintensiva företag stimuleras genom skattelättnader. I sammanhanget kan också övervägas att beskatta riskkapitalbolag som investmentbolag. lindringar i beskattningen av personaloptioner genomföras. Kapital-inkomst-skatten är alltför hög i ett internationellt perspektiv och bör successivt sänkas till . Fiskala energiskatter bör över huvud taget inte tas ut i produktions-ledet. Krånglet för företagen måste upphöra. Det är fel att jämställa förfallodag och bokföringsdag vid inbetalning till skattekonto. Det leder till osäkerhet när betalningen måste erläggas för att den skall kunna bokföras i rätt tid. Företagare måste få tillbaka möjligheten att betala sin skatt på förfallodagen. F-skattsedeln är i realiteten en nödvändig förutsättning för allt företagande. Det måste därför bli betydligt lättare att erhålla F-skattsedel. F-skattsedel bör tilldelas alla som begär det, om det inte framstår som uppenbart att det före-givna företagssyftet är oseriöst. Företagskrånglet har ingående behandlats av regeringens egen små-före-tags-delegation. Trots att det har gått presentationen av delegationens första delbetänkande med 26 konkreta förenklingsåtgärder har nästan ingenting gjorts från regeringens sida. Nya grupper har tillsatts, beredningsarbete sägs pågå och förslag aviseras till senare tidpunkter. Mode-rata samlingspartiet är berett att omgående fatta beslut om genomförande av den helt övervägande delen av de 71 förslagen i Småföretagsdelegationens slutbetänkande. Inriktningen av skattepolitiken på måste vara att fullfölja den skattepolitik vi förordar . Grundläggande är att skapa ett gott klimat för det företagande som är grunden för välståndsutvecklingen. En viktig förutsättning är därvid att inkomstskatten sänks rejält för såväl medarbetare som företagare. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Fi14 (m) yrkandena 7 och 8 och Fi31 (m) yrkande 4. Härigenom tillgodoses delvis motionerna Fi15 (kd) yrkande 7, Fi16 (c) yrkandena 19 och 22, Fi17 (fp) yrkandena 12 och 13 och Fi27 (fp, m, kd, c) yrkandena 1-3, 5, 7 och 8. Vi avstyrker propositionen i denna del och övriga motionsyrkanden. Skattepolitikens inriktning - kd och (båda kd) anför: förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi. Inom marknadsekonomins ram vill vi förena frihet och solidaritet. Grundläg-gande är frihet under ansvar. Strävan är att uppnå en balans mellan den enskildes och samhällets ansvarstagande. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande skall uppmuntras. Staten skall skapa förutsättningar för ett gott och stabilt företagsklimat, främja konkurrensneutralitet och särskilt ta hänsyn till småföretagens villkor. Statens uppgift är vidare att säkra social trygghet för alla samt att garantera att hänsyn tas till vad miljön tål. Kontroll-instrument och ekonomiska styrmedel måste användas för att påverka den ekonomiska aktiviteten till en långsiktigt hållbar produktion och konsumtion. Det är bra att regeringen återigen lyfter fram tanken om grön skatteväxling. ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför föreslås en rad åtgärder som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin egen lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekono-miska situation. Grundavdraget vid den kommunala beskattningen höjs till och till . Grundavdragshöjningen omfattar skatte-pliktiga transfereringar och gäller även för pensionärer. Den nya värnskatten slopas. Den är ett brott mot de principer socialde-mokraterna själva var med om att lägga fast i skattereformen 1990-1991 om att ingen skall betala av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemokraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. Avdragsrätten för pensionssparande höjs till ett helt basbelopp och en avdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton införs . Gränsen för avdrag för resor till och från jobbet sänks . Fastighetsskatten sänks i ett första steg till samt beräknas endast på den tredjedel av markvärdet som överstiger . På så sätt försvinner de orimliga effekter som drabbat folk i exempelvis skär-gårdsområden. förslag på familjeområdet innebär en avdragsrätt på maximalt av basbeloppet för styrkta barnomsorgs-kostnader för alla barn mellan . Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsätt-ningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. I denna politik ingår bl.a. en kraftig sänkning av arbetsgivaravgifterna som är så utformad att den särskilt gynnar små och medelstora företag. På skatteområdet föreslås följande förändringar. Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom en 50-procentig skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet. Förslaget kan beskrivas som att det av Socialdemokraterna avvecklade ROT-systemet permanentas och utvidgas rejält, så att det vita priset halveras direkt vid köpet. Tjänster för kan köpas med en 50-procentig skattereduktion, som då uppgår till maximalt per hushåll och år. Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital. Ett yrkesfiskeavdrag införs för att ge yrkesfiskarna en internationell konkurrensneutralitet. Riskkapitalavdraget återinförs med ett tak på . Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande avskaf-fas. Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. minskar den och avvecklas den helt. Avvecklingen finansie-ras med en höjning av bolagsskattesatsen till . Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas. Momsen på barnböcker och kulturmomsen reduceras. Fordonsskatten sänks och konkurrensvillkoren för åkeri- och transport-sektorn förbättras genom gynnsammare skatteregler. Svenskt jordbruk får sänkta skatter på elkraft, eldningsolja och drivme-del för sina arbetsfordon. Jag återkommer till denna fråga i avvikande mening 13 Jordbrukets energibeskattning. Sammantaget sänks skatterna med , och med . Som anförs i motion Fi27 av m.fl. (fp, m, kd, c) har de mindre företagen problem med anskaffningen av riskkapital. Det finns därför skäl att genomföra en översyn av reglerna. Översynen bör omfatta reavinstbeskattningen, ökade möjligheter till vinstreservationer och andra stimulanser. Vidare bör företagens deklarationer förenklas och möjligheterna att få F-skattsedel förbättras. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Fi15 (kd) yrkande 7 och Fi27 (fp, m, kd, c) yrkandena 1-3, 5, 7 och 8. Härigenom tillgodoses delvis motionerna Fi14 (m) yrkandena 7 och 8, Fi16 (c) yrkandena 19 och 22, Fi17 (fp) yrkandena 12 och 17 och Fi31 (m) yrkande 4. Vi avstyrker propositionen i denna del samt övriga motionsyrkanden. Skattepolitikens inriktning - c () anför: förespråkar en tillväxtorienterad utveckling kombinerad med miljöansvar och social grundtrygghet. Företagande och kreativitet skall ha goda möjligheter att blomstra. vill riva hindren för företagande genom enklare regler och ökad flexibilitet. Det behövs en regional balans med företagande och sysselsättning i hela landet. Socialt ansvar och gemen-skap skall prägla samhället och ge trygghet åt alla. Jämställdheten och jäm-likheten bör ökas inom alla områden i samhället. Decentralisering, trygghet och miljöhänsyn är ledord i politik. långsiktiga mål för den ekonomiska politiken är en miljö-mässigt hållbar ekonomi. Vi eftersträvar stabilitet och balans i statens finan-ser och att återbetalningskravet över en konjunkturcykel skall uppnås. Skatteväxlingen skall genomföras med sänkt skatt på arbete och ökad skatt på miljöstörande verksamhet. Vi föreslår ett antal positiva skatteförändringar för främst de mindre före-tagen. Arbetsgivaravgifterna sänks för att skapa ett bättre företagsklimat och fler arbetstillfällen. Det finansieras via en grön skatteväxling med höjda miljö- och energiskatter. Med en klok skattepolitik och skatteväxling som stöd för miljö- och energipolitiken kan bli ett modernt land med avancerad teknik som svarar upp mot miljöns krav. En sådan utveckling stärker svenska företags internationella konkurrenskraft. Det finns inom miljöteknikområdet stora framtidsmöjligheter för expansion och nya jobb. arbetar för ett successivt sänkt skattetryck . Ofinansierade skattesänkningar som förutsätter upplåning och undergräver statens ekonomi kan emellertid inte accepteras. Skattepolitiken skall främja ekonomisk tillväxt och skatt skall tas ut efter bärkraft. Skatte-systemet skall gynna arbete och kunskap och stärka bl.a. människors ställ-ning på arbetsmarknaden. Inkomstskatterna för människor med vanliga inkomster, dvs. låg- och medelinkomsttagare, skall sänkas. Vi förespråkar en varaktig lösning för sänkta inkomstskatter genom höjt grundavdrag för människor med små eller medelstora inkomster. Höjningen av grundavdraget bör konstrueras så att den trappas upp till en viss nivå och därefter trappas ned så att just låg- och medelinkomsttagare omfattas. godtar regeringens förslag om en tillfällig lättnad i skattetrycket för dessa inkomstgrupper. Jordbrukets "ryggsäck" lyfts av för att stärka dess internationella kon-kurrenskraft. vidhåller tidigare förslag om att omgående minska belastningen på det svenska jordbruket med . Vi återkommer till denna fråga i avvikande mening 13 Jordbrukets energibeskattning. Yrkesfiskarna i måste få ett skatteavdrag vars utformning bör göras efter dansk modell, eftersom denna har godkänts av EG-kommis-sionen. har tidigare enhälligt beställt ett förslag om yrkes-fiskeavdrag. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om yrkesfiskeavdrag i likhet med det som finns i . Inom tjänstesektorn finns möjlighet att skapa fler jobb och företag. Åtgärder behöver vidtas på skatteområdet för att stimulera tillkomsten av fler jobb och företag i denna sektor. föreslår en 50-pro-centig skattesubvention på hushållstjänster som utförs i hemmet. Reduktionen bör gälla en arbetskostnad . Det möjliggör för fler människor att nyttja hushållstjänster och ökar valfri-heten. Åtskilliga arbetstillfällen kan skapas. Den "svarta" sektor som finns inom området kan övergå i en "vit" och arbetstagarna införlivas i trygghetssystemen. Begreppet hushållstjänster omfattar tjänster som ut-förs i hemmet som tvätt, städning, omsorg och trädgårdsskötsel. Avdra-get bör införas . I EU diskuteras förslag om lägre momsskattesats för delar av tjänstesektorn. Det är en inriktning Center-partiet långsiktigt verkar för. Valfrihet och mångfald i boendet är grundpelare i bostadspolitiken. arbetar för en ökad neutralitet mellan boendeformerna och långsiktigt lägre boendekostnader. Fastighetsskatten bör sänkas. Det är särskilt viktigt för fastboende i attraktiva områden för fritidsboende. Det måste betecknas som orimligt att fiskare, hantverkare, pensionärer m.fl. tvingas flytta på grund av att deras hus ligger i ett attraktivt fritidshus-läge. Det skulle leda till att dessa områden skulle bestå enbart av fastigheter som ägs av fritidsboende. Det skulle i sin tur utarma den offentliga servicen, landskapsbilden och kulturen i sådana områden av landet. behandlas nu av Fastighetsbeskattningskom-mittén vars ställningstagande redovisas . Det är utom-ordentligt viktigt att förslag läggs fram med sikte på retroaktiv lättnad även . Det framtida energiskattesystemet anpassas till den överenskommelse som finns om övergång till ett hållbart energisystem. Genom att skatte-växla på det sätt som föreslår kan skatterna på arbete sänkas och skatterna på sådant som är skadligt för miljön höjas. Kärn-kraften orsakar kostnader historiskt, i nutid och . Som ett led i påskyndandet av energiomställningen bör produktionen beskattas i högre mån. Vi föreslår en höjning av produktionsskatten på el från kärnkraft med per kWh och därefter en årlig ökning. Kväveoxidutsläppen har stadigt ökat. En kväveoxidskatt bör tas ut med per kg NOx för pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion större än 20 GWh. föreslår att den fastighetsskatt på äldre vattenkraft som regeringen sänkte återinförs. Motivet till sänkningen var att den gynnade den elinten-siva industrin, men det saknas belägg för att så skulle vara fallet. Vi föreslår att en miljöskatt på flyg införs med ett belopp per passagerare och resa, vilket innebär att de största flygplanen med flest resenärer får bära de största kostnaderna. Detta är fullt rimligt med tanke på att flyg-platserna har dimensionerats för dessa plan. Vidare avser - i första hand inom ramen för de fortsatta skatte-överläggningarna - att verka för att ytterligare förändringar genom-förs när det finns ett utrymme för dem. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet. I ett första steg bör sambeskattningen avskaffas och därefter bör en utfasning i två steg genomföras. Det tillfälliga ROT-avdraget med skatteavdrag för reparation och om- och tillbyggnad av bostäder har varit framgångsrikt och det är nu dags att gå vidare med ett permanent ROT-avdrag kopplat till en schablonintäkt. har varit pådrivande för att sänka ägarbeskattningen för de onoterade bolagen. Dubbelbeskattningen av dessa bolag har lindrats och det positiva räntefördelningsunderlaget har höjts. Kommandit- och handels-bolagen bör få en motsvarighet till den lönesummeanknutna nedsätt-ningen genom att en större del av det egna kapitalet får tas ut skattefritt. Dubbelbe-skattningen bör enligt vår mening avskaffas . Den särskilda löne-skatten på avsättning till anställdas vinstandelsstiftelser bör avskaffas. Det är bra att regeringen kommer att tillsätta en utredning om de s.k. 3:12- reglerna. Enligt vår mening bör begränsningsbeloppet vid beräkning av löne-summe-underlag sänkas från tio basbelopp till fem basbelopp. Med det anförda tillstyrker vi motion Fi16 (c) yrkandena 9, 13, 15-17, 19, 21 och 22. Härigenom tillgodoses delvis motionerna Fi14 (m) yrkandena 7 och 8, Fi15 (kd) yrkande 7, Fi17 (fp) yrkandena 12 och 13, Fi27 (fp, m, kd, c) yrkandena 1-3, 5, 7 och 8 och Fi31 (m) yrkande 4. Vi avstyrker proposi-tionen i denna del och övriga motionsyrkanden. Skattepolitiken m.m. - fp () anför: behöver mest av allt jobb och tillväxt. När skatterna, som , är för höga på bl.a. arbete innebär det att jobb inte kommer till, att svartjobben ökar och att utbildning inte lönar sig. Effekten av detta blir i förlängningen mindre resurser till alla, den offentliga sektorn i allmänhet och ännu tuffare marginaler för dem som har det som allra kämpigast i synnerhet. Skattepoli-tiken måste därför successivt läggas om för att så långt möjligt underlätta för fler människor att få ett arbete, tjäna egna pengar och därmed själva ta makten över sina liv. anser det motiverat med skatt av tre skäl, för att betala för den offentliga verksamheten, för att kunna fördela resurser mer jämlikt och för att minska produktion och konsumtion av sådant som har negativa externa effekter. Skatter behövs för att finansiera genuint gemensamma nyttigheter som ingen annan än det offentliga kan eller bör svara för. Det gäller sådant som rättsväsende, försvar, grundforskning och sådana sociala åtaganden där marknadslösningar inte är möjliga eller lämpliga, t.ex. när det gäller stöd till människor med funktionshinder.