yttr · GM05FöU1y · 1999-01-01 00:00:00 — Anslagskrediter för Försvarsmakten /99 FöU1y Till finansutskottet Regeringen upphävde 1996 Försvarsmaktens dispens från att tillämpa bestämmelserna i 16 § anslagsförordningen (1992:760) vad avser avräkningen av förskottsbetalningar till försvarsindustrin. I anslutning till behandling av de budgettekniska m.m. konsekvenserna som följd av regeringens ställningstagande framhöll försvarsutskottet i betänkande 1995/96:FöU3 bl.a.: Utskottet har vidare inhämtat att regeringen avser att göra en redovisningsteknisk justering av de av Försvarsmakten anslagsavräknade förskottsbetalningarna som syftar till att få till stånd en budgettekniskt neutral övergång till den nya ordningen. Utskottet är angeläget om att såväl de justeringar av budgetteknisk natur som sker under innevarande budgetår som den kompensation av tillkommande räntekostnader som aviserats sker på ett sådant sätt att Försvarsmaktens köpkraft förblir oförändrad. Regeringen bör bemyndigas att vidta de budgettekniskt motiverade justeringar som behövs för att den nya ordningen skall kunna träda i kraft redan under innevarande budgetår. behandlade frågor som aktualiserats genom de allvarliga problem som uppstått i Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet. I anslutning härtill framhöll försvarsutskottet bl.a. (bet. 1997/98:FöU11): Det hade varit en fördel om effekterna av anslagsförordningens tillämpning varit ordentligt utklarade i samband med dessa beslut. Utskottet välkomnar den nu pågående analysen och emotser en redogörelse från regeringen i frågan. Det är viktigt för förtroendet för regelverket att övergången till den fulla tillämpningen av anslagsförordningen inte i sig framtvingar om-avvägningar. Utskottet utgår således från att denna övergång sker på ett verksamhetsneutralt sätt. I budgetpropositionen för , utgiftsområde 6 Totalförsvar redovisar regeringen följande: har pågått en beredning av konse- kvenserna av övergången till full tillämpning av anslags-förordningen. Regeringen konstaterar att utgångspunkten för omläggningen till full tillämpning av anslagsförordningen är att den skulle ske på ett verksamhetsneutralt och stats-finansiellt neutralt sätt. Flera olika faktorer, t.ex. hanteringen av förskott samt erhållen ränte-kompensation, måste vägas in när man slutligt bedömer frågan om anslagsförordningens konsekvenser. Regeringens slutsats av den beredning som pågått är att en samlad bedöm-ning och värdering av dessa olika faktorer inte kan göras förrän efter försvarsbeslutsperiodens utgång, dvs. Eventuella variationer i anslagsbelastning mellan åren får hanteras inom ramen för det ekonomiadministrativa regelverket. Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten och att senarelägga betalningar, främst genom förskjutningar av materielleveranser inom anslaget A 1 Försvarsmakten från att betalas . Regeringen beslutar att begränsa utgifterna under anslaget till att uppgå till högst . Skälet är att undvika att utgiftstaket för staten överskrids. Utskottet förutsätter att regeringens beslut i detta avseende ligger helt i linje med tidigare försvarspolitiska beslut. Försvarsmakten har för utskottet redovisat de betydande osäkerheter som - enligt Försvarsmaktens mening - uppkommer genom den beslutade övergången till en full tillämpning av anslagsförordningen. Försvarsmakten har för utskottet redovisat en brist om ca om den nu aktuella försvarsplaneringen skall fullföljas. Regeringskan-sliet har till utskottet redovisat en bedömning att det berörda anslaget kommer att behöva överskridas med ca till följd av redan gjorda beställningar. För att klara det utgiftstryck som bedöms föreligga och skapa säkerhet i Försvarsmaktens planering inom ramanslaget A 3 Utveckling och investeringar avser regeringen - enligt en föredragning av för försvarsutskottet - att medge en utökad anslagskredit för anslaget till , dvs. till 1 för . Det innebär enligt att det inte finns kvar något utrymme för ytterligare beställningar med leverans . För ramanslaget A 1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. - som föreslås uppgå till för - disponeras en anslagskredit om , dvs. vill med stöd av det anförda uppmärksamma finansutskottet-inför dess överväganden om statens utgiftstak, krediter m.m. - på att Försvarsmakten sålunda kommer att disponera en total anslagskredit för dessa två ramanslag om . Om regeringen även behöver begränsa myndigheternas anslagsutnyttjande för att förhindra att statens utgiftstak överskrids, bör förskjutningar av Försvarsmaktens betalningar inte tillgripas på det sätt som beslutats om . principiellt avvisande till att hantera de upplevda ekonomiska osäkerheterna i försvarsplaneringen för och med ökande anslagskrediter. Utskottet vill som sin uppfattning framhålla att anslagskrediter är till för att motverka variationer mellan budgetåren och bör inte användas för att stadigvarande finansiera utgifter. Slutligen vill utskottet framhålla vikten av att försvarsbeslut - med de ändringar som följer av beslut (bet. 1997/98:FöU11, rskr. 287) - fullföljs. Försvarsmaktens och andra myndigheters möjlighet att medverka i genomförandet av försvarsbeslutet, får inte undergrävas av budgettekniska oklarheter. Beslut om eventuellt ytterligare besparingar på totalförsvarets område fattas av . I beslutet har deltagit: (), (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anser: har - på förslag av regeringen - behandlat frågan om Försvarsmaktens tillämpning av anslagsförordningen som gäller för statsförvaltningen som helhet. Moderata samlingspartiet har ställt sig bakom nyordningen med de bakomliggande motiv som finns för denna. En enig riksdag har vid bägge tillfällena ställt som uttryckliga villkor för övergången att den skulle vara verksamhetsneutral och inte föranleda några omavvägningar eller förändrad köpkraft för Försvarsmakten. Försvarsmakten har för försvarsutskottet redovisat en brist om som följd av denna denna s.k. budgettekniska omläggning. Regeringen uttrycker i budgetpropositionen inte någon uppfattning om vilka effekter den fulla tillämpningen av anslagsförordningen kan medföra. Regeringen avser att vänta för att då utvärdera effekterna. Det är enligt vår mening oacceptabelt att "sjösätta" ett nytt av räkningssystem och först utvärdera dess konsekvenser. Såväl som Försvarsmakten kommer således att hållas i okunnighet härom . redogjorde Försvarsmakten för sina planeringsantaganden och utgångspunkter för sitt budgetunderlag för . För-svarsmakten begärde svar på ett antal frågor för att få en stabil grund för försvarsplaneringen. Regeringens svar blev att lägga skrivelsen till handlingarna. Beskedet till ÖB var att planera inom av angivna anslag och utgiftsramar. Vi anser att regeringen brustit i handläggningen av frågan om konsekvenserna av den fulla tillämpningen av anslagsförordningen. Den har skapat nya osäkerheter om hur försvarsbeslutet skall kunna fullföljas, även med de ambitionssänkningar som tvingades besluta . Det är vidare oklart om den verksamhet som budgetförslaget för förutsätter kan förverkligas. Att överlåta till Försvarsmakten att hantera den osäkerhet som regeringens handläggning skapat, genom att ställa ökade anslagskrediter till förfogande, är att dra sig undan det ansvar som regeringen har. Dessutom skapar det ingen långsiktig lösning utan flyttar endast problemen framåt i tiden. beslutade att ompröva den s.k. teknikfaktorn för kompensation av prisökningar för försvarsmateriel i samband med kontrollstationen . Den omprövningen från sida innebär att den kan behållas, ökas, minskas eller utgå helt. Regeringen valde emellertid redan i vårpropositionen att lyfta ut värdet av denna priskompensation från de preliminära ramarna för utgiftsområdet . blev enligt vår mening inte informerad om detta. I BP 97 angavs dessutom den preliminära ramen för inklusive kompensationen för den s.k. teknikfaktorn. Rimligtvis borde de utgiftsramar som skall ta ställning till innehålla även dessa belopp fram till dess beslutar om något annat. Moderata samlingspartiet menar att regeringen därigenom föregripit den riksdagsprövning som skall ske utan att redovisa vilka konsekvenser som uppstår. har blivit ställd inför fullbordat faktum i denna centrala fråga. Genom denna åtgärd har regeringens agerande bidragit till att skapa ytterligare osäkerhet om Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet ända fram . När det gäller att lyfta av medel från försvarsbudgeten föregriper regeringen beslut. När det gäller att redovisa en uppfattning om vilka konsekvenser "en budgetteknisk omläggning" har - då får vänta efter dess införande. Det är inte rimligt. Sammantaget bör i stället fatta beslut om att anvisa de medel som krävs för att Försvarsmaktens verksamhet inte skall påverkas av omläggningen som sådan. bör därför bifalla yrkande 8 i motion Fi208 såvitt avser utgiftsområde 6 Totalförsvar. och (båda kd) anser: Den som fullgör sin plikttjänstgöring får göra ekonomiska uppoffringar jämfört med dem som placeras i utbildningsreserven eller inte blir uttagna till utbildning. Därför bör dagersättningen höjas med per dag från nuvarande till per dag. Utgiftsramen bör därför tillföras ytterligare för ändamålet. Utvecklingen i vårt närområde samt medlemskap i har för del medfört ett ökat övervakningsbehov till sjöss. har även huvudansvaret för miljöräddning till sjöss. Oljeutsläpp är det vanligaste problemet, och de mer omfattande sjötransporterna av olja och farligt gods ökar behovet av övervakning. För att kunna möta kraven bör tillföras . Sammantaget bör sålunda utgiftsområdet ökas med varje budgetår.