yttr · GM05JuU3y · 1999-01-01 00:00:00 — Vårpropositionen 1998/99 JuU3y Till finansutskottet har berett samtliga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1998/99:100 ekonomiska vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak m.m. jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Med anledning av propositionen har väckts motionerna 1998/99:Fi14-Fi36. Utskottet avgränsar sitt yttrande till att avse frågor som rör utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Tilläggsbudgeten för i de delar som berör justitieutskottet behandlas i ett separat yttrande (1998/99:JuU4y). I propositionens yrkande 4 föreslår regeringen att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.2). I motion 1998/99:Fi14 av m.fl. (m) yrkande 5 föreslås att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden i enlighet med vad i motionen anförs som riktlinje för budgetarbetet. I motion 1998/99: Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 4 föreslås att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 9.1). I motion 1998/99:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 23 föreslås att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområdena 1-27 som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad i motionen anförts. I motion 1998/99:Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 4 föreslås att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som redovisas i motionen som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell A). Ärendet föranleder följande yttrande från justitieutskottet. I propositionen lägger regeringen fram förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Förslag lämnas till utgiftstak 2002 samt ett mål för det finansiella sparandet i offentlig sektor på av BNP . Regeringen aviserar inom ramen för budgetmålen en politik för arbete och utbildning. Regeringen redovisar även sin bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling m.m. samt lämnar förslag till tilläggsbudget för . Regeringen föreslår ett utgiftstak för staten på . Utgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar bl.a. polisväsendet, åklagarväsendet, kriminalvården, exekutionsväsendet, () och . De totala utgifterna för området uppgår till . Härav avser utgifterna för polisväsendet drygt hälften. godkände i sitt budgetbeslut den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (se bet. 1998/99:FiU1 s. 163 och 227). Utgiftsområde 4 bestämdes därvid preliminärt till för och för . föreslår regeringen nu en utgiftsram på . revideras de tidigare besluten avseende budgetåren 2000 och 2001. föreslås en sänkning med och föreslås en sänkning med . I propositionen anges att förslaget innebär att rättsväsendet tillförs . anslagsbeslut för innevarande budgetår, tidigare preliminära rambeslut och preliminära ramförslag i den nu aktuella propositionen framgår av nedanstående tabell. 1999 2000 2001 2002 Anslag 21 919 Preliminärt rambeslut (1998/99:FiU1) 22 175 22 567 Preliminärt ramförslag (prop. 1998/99:100) 22 143 22 377 22 707 I propositionen föreslår regeringen alltså preliminära utgiftsramar . Dessa skall ligga till grund för regeringens budgetarbete. I fyra motioner föreslås ändringar av utgiftsramen avseende utgiftsområde 4. Regeringens förslag och ändringsförslagen framgår av nedanstående tabell. 2000 2001 2002 Regeringens förslag 22 143 22 377 22 707 Ändringsförslag: Fi14 yrkande 5 (m) +482 +830 +700 Fi15 yrkande 4 (kd) +230 +200 +110 Fi16 yrkande 23 (c) +65 +65 +65 Fi17 yrkande 4 (fp) +82 +112 +162 Regeringens förslag innebär alltså en sänkning av ramen. Utskottet har inhämtat att bakgrunden till detta är att man i den beräkning som låg till grund för budgetpropositionen räknat med en pris- och löneomräkning på totalt . Motsvarande belopp beräknas nu i stället till . Av denna skillnad på föreslår regeringen att används för en fortsatt modernisering av rättsväsendet. En viktig fråga i det sammanhanget är, inte minst när det gäller arbetet inom åklagarväsendet, att utveckla bekämpningen av ekonomisk brottslighet, inklusive miljöbrott. Vidare anför regeringen att avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna medför engångsvisa kostnader för domstolsväsendet. I propositionen sägs såvitt gäller att regeringen avser att återkomma till när det gäller de medel som behövs för att fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet. Förslaget avseende är beräknat med utgångspunkt i förslaget för med justering enligt relevanta prisindex. I motion Fi14 (m) begärs ökningar av ramen för utgiftsområdet med 482, 830 respektive för budgetåren 2000-2002. I motionen anförs bl.a. att senare års besparingar har lett till ett uppdämt behov av personalförstärkning inom polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvården. Vidare anförs att ökad effektivitet i ekobrottsbekämpningen förutsätter mer resurser till . I motion Fi15 (kd) begärs förstärkningar av utgiftsområdet med 230, 200 respektive . Motionärerna anser att polispersonalen bör avlastas i sitt arbete genom att administrativ personal anställs. Vidare vill motionärerna satsa på den och på ungdomsrotlar inom åklagarväsendet. Domstolsväsendet bör få mer resurser för att färdigberedda mål skall kunna avgöras. Också kriminalvården och BRÅ bör förstärkas. I motion Fi16 (c) föreslås att utgiftsområdet förstärks med under vart och ett av de tre aktuella åren. Motionärerna vill med höjningen ge polisen möjlighet att vara närvarande i alla kommuner. Vidare vill motionärerna stärka åklagarorganisationen, främst vad gäller ekobrott och miljöbrott. I motion Fi17 (fp) begärs att ramen för utgiftsområdet höjs med 82, 112 respektive för budgetåren 2000-2002. Motionärerna menar bl.a. att fler poliser bör kunna utbildas. Vidare bör satsningar göras på åklagarorganisationen, och rättshjälpen. har tidigare fastställt utgiftstaket för staten för budgetåren 2000 och 2001 till 761 respektive . I detta ärende begär regeringen att ett utgiftstak om skall fastställas för . begärs att skall fastställa den preliminära fördelningen på utgiftsområden . Den preliminära fördelningen skall tjäna som riktlinjer för regeringens budgetarbete. har alltså att yttra sig till finansutskottet över storleken på den utgiftsram som föreslås för utgiftsområde 4 Rättsväsendet. kommer efter att ha inhämtat yttranden från samtliga berörda utskott att göra en samlad bedömning och lägga fram ett förslag för . I ärendet föreligger fyra motionsyrkanden som alla avser höjningar av ramen för rättsväsendet. Även regeringens förslag innebär en förstärkning. I samband med behandlingen av budgetpropositionen beräknades utgiftsområdets ram till för och till för . De nu framlagda förslagen understiger dessa belopp med 32 respektive . I de sålunda reviderade beloppen har räknats med den satsning om som regeringen talar 2000. Utskottet kan konstatera att liknande differenser förelåg vid behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen . De skillnader som då var aktuella berodde enligt vad utskottet inhämtat från på att olika schabloner använts vid beräkningen av pris- och löneomräkningen. Ett arbete pågick inom departementet för att se över hur en bättre överensstämmelse skulle kunna uppnås mellan beräkningarna. Utskottet välkomnade det initiativet. Enligt vad utskottet inhämtat är det alltjämt så att olika beräkningsmetoder används vid de olika tillfällena. Utskottet kan visserligen anta att den beräkning som ligger till grund för ramen avseende är säkrare än det antagande som gjordes i budgetpropositionen för . Utskottet vill emellertid - i likhet med vad som framhållits i samband med behandlingen av vårpropositionen - poängtera att beslutsunderlaget inte är sådant att det är möjligt att ha några mer bestämda synpunkter på det berättigade i några anslagsändringar i nuvarande skede av beredningsprocessen. Detsamma gäller förslaget om preliminär ram för . Härtill bidrar inte minst det faktum att det i propositionen såvitt avser inte lämnas något underlag alls för utskottets ställningstagande och regeringen dessutom anför att den beträffande dessa år avser att återkomma . Det bör anmärkas att orsakerna till de sänkta ramarna inte angetts i propositionen. Utskottet kommer att återkomma till frågan om anslagsförändringar när beslut skall fattas om anslag för . Redan nu vill dock utskottet framhålla att det är mycket viktigt att rättsväsendet har tillgång till medel för att kunna lösa sina uppgifter och för att verksamheten skall kunna utvecklas och moderniseras i enlighet med de mål som statsmakterna har ställt upp. Det handlar då inte minst om att öka antalet poliser, säkra närpolisreformen, modernisera domstolsväsendet, effektivisera brottsutredningarna, fullfölja satsningen mot ekonomisk brottslighet, utveckla det internationella samarbetet och att fortsätta att utveckla verksamheten inom kriminalvården. Vad det nu främst handlar om är emellertid den övergripande prioriteringen mellan utgiftsområden. Här vill utskottet - också det i likhet med vad som framhållits i tidigare yttranden - understryka att den centrala uppgiften för rättsväsendets myndigheter är att värna den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Detta ger verksamheten inom rättsväsendet en särställning i den statliga verksamheten, och den är en förutsättning för ett fritt och demokratiskt samhälle. Verksamheten är också i princip av sådan karaktär att den är och också fortsättningsvis bör vara en statlig angelägenhet. Allt detta ställer särskilda krav. I fråga om det framtida medelsbehovet inom rättsväsendet vill utskottet anlägga följande synpunkter. I samband med behandlingen av budgetpropositionen noterade utskottet att det av redovisningen i propositionen framgick att flera av rättsväsendets myndigheter hade svårt att klara sig på de anslag beslutat om. I viss utsträckning var detta också avsikten; vissa anslag hade satts lågt för att en del av det anslagssparande som byggts upp skulle tas i anspråk. Vid ingången av uppgick anslagssparandet till . I budgetpropositionen räknade regeringen med att merparten av anslagssparandet skulle förbrukas . Av den höjning av ramen för som föreslogs i budgetpropositionen lades merparten på polisen. Utskottet såg ett budgetmässigt orosmoment i det faktum att denna förstärkning kunde komma att leda till en sådan ökning av ärendemängden inom åklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvården att berörda myndigheter skulle få svårigheter att klara av den trots ett framgångsrikt reformarbete. Utskottet har inget underlag för att dra någon säker slutsats om hur ärendemängden utvecklats hos de myndigheter som ligger efter polisen i rättskedjan. Såvitt gäller får regeringens förslag - som ju innebär en förstärkning med - anses tillfredsställande. Vad gäller utgår utskottet från att regeringen i enlighet med sin utfästelse återkommer med en utförlig redovisning av det medelsbehov som föreligger för att fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet. Utskottet avvaktar med sitt ställningstagande till dess att underlaget föreligger. Här behandlade delar av motionerna Fi14, Fi15, Fi16 och Fi17 bör avstyrkas. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (c), (), () och (). (), (m), () och () anför: Vi anser att medborgarnas förtroende för rättsstaten måste återupprättas. års besparingar inom rättsväsendet har gjort det allt svårare för staten att skydda medborgarna mot brott. Regeringens förslag om tillskott är enligt vår mening otillräckligt. Såväl polisen som åklagarväsendet, domstolarna och kriminalvården har ett uppdämt behov av personalförstärkning, vidareutbildning och andra kompetenshöjande åtgärder, inte minst inom IT-området. Vi vill också understryka att en ökad effektivitet när det gäller bekämpningen av ekobrott förutsätter mer resurser till . Mot bakgrund av vad vi anfört anser vi att justitieutskottet borde ha uppmanat finansutskottet att föreslå att med anledning av motion Fi14 i denna del och med avslag på övriga motioner fastställa utgiftsramarna för rättsväsendet för budgetåren 2000-2002 till ett 482, 830 respektive högre belopp än regeringen föreslagit. () och () anför: Vi har tidigare motsatt oss de nedskärningar som skett inom rättsväsendet och anser att ytterligare resurser nu måste tillföras. Polisen, särskilt närpolis-organisationen, behöver förstärkas för att kunna bekämpa vardagsbrottsligheten. Administrativ personal bör anställas för att avlasta den polisutbildade personalen. När det gäller polisen vill vi också understryka vikten av att den mot terrorism ges nödvändiga resurser. Även åklagarväsendet behöver förstärkningar för att kunna möta det ökade antal ärenden som kan antas bli följden av att personalsituationen inom polisen förbättras. Inom åklagarväsendet bör också särskilda ungdomsrotlar inrättas. Vidare anser vi att det inte är rimligt att mål i vissa delar av domstolsorganisationen inte blir avgjorda så snart erforderliga beredningsåtgärder vidtagits. För att komma till rätta med detta vill vi även förstärka domstolsväsendet. Kriminalvården bör ges mer resurser i syfte att skapa bättre förutsättningar för att fängelsedömda efter frigivningen avhåller sig från brottslighet. Slutligen anser vi att BRÅ behöver förstärkas. Mot bakgrund av vad vi nu anfört anser vi att justitieutskottet borde ha uppmanat finansutskottet att föreslå att med anledning av motion Fi15 i denna del och med avslag på övriga motioner fastställa utgiftsramarna för rättsväsendet för budgetåren 2000-2002 till ett 230, 200 respektive högre belopp än regeringen föreslagit. (c) anför: Jag anser att polisväsendet bör ges förutsättningar för att ha poliser närvarande i samtliga kommuner. Vidare bör den framtida tillgången på poliser säkerställas. Här kan jag tänka mig att andra grupper, exempelvis officerare, ges en kortare vidareutbildning till polis. Förutom polisen anser jag att det är angeläget att förstärka åklagarorganisationen, särskilt vad gäller bekämpningen av ekobrott och miljöbrott. Mot bakgrund av det anförda anser jag att justitieutskottet borde ha uppmanat finansutskottet att föreslå att med anledning av motion Fi16 i denna del och med avslag på övriga motioner fastställa utgiftsramarna för rättsväsendet för budgetåren 2000-2002 till ett för vart och ett av åren högre belopp än regeringen föreslagit. () anför: Jag anser att rättsväsendet - som intar en särställning i det offentliga livet - behöver ytterligare resurstillskott för att kunna fungera väl. Fler polisen bör kunna utbildas. Även åklagarväsendet och behöver ökade resurser. Vidare måste en framtida utvidgning av möjligheterna att erhålla rättshjälp finansieras. Mot bakgrund av det anförda anser jag att justitieutskottet borde ha uppmanat finansutskottet att föreslå att med anledning av motion Fi17 i denna del och med avslag på övriga motioner fastställa utgiftsramarna för rättsväsendet för budgetåren 2000-2002 till ett 82, 112 respektive högre belopp än regeringen föreslagit.