yttr · GM05SkU5y · 1999-01-01 00:00:00 — ekonomiska vårproposition 1998/99 SkU5y Till finansutskottet Utskottet ställer sig bakom de riktlinjer för skattepolitiken som regeringen redovisar i vårpropositionen och tillstyrker de lagförslag som avser skattefrå-gor. Förslagen är i korthet följande. Låg- och medelinkomsttagarna får en skattenedsättning som motsvarar dagens skattereduktion på . Ett förslag om detta läggs fram . Fastighetsskatten för bostadshyreshus bestäms till och småhusens taxeringsvärden fryses . Förslag om en motsvarande åtgärd för bostadshyreshusen läggs fram . Reavinstbeskattningen av fastigheter justeras. De övergångsbestämmelser som löper ut med utgång kommer inte att förlängas. Däremot införs ett nytt s.k. stickår. Något av åren kring 1980 kommer att kunna användas som grund för en schabloniserad beräkning av anskaffningsvärdet. Ett för-slag av denna innebörd läggs fram . En utredning skall se över fåmansföretagens 3:12-regler och problemen kring generationsskiften. Miljöincitamenten i trafikbeskattningen förstärks. El- och hybridbilar som blir skattepliktiga efter får en femårig befrielse från fordons-skatten. Utskottet tillstyrker slutligen ramarna för utgiftsområde 3 Skatteförvalt-ning och uppbörd. Utskottets ställningstaganden innebär att samtliga aktuella motioner av-styrks. Häri ingå även ett antal motioner från den allmänna motionstiden som utskottet beslutat överlämna till finansutskottet. Dessa motioner avser rea-vinstbeskattning av fastighet och generationsskiften i familjeföretag. , har redovi-sat avvikande meningar när det gäller skattepolitikens inriktning, ett antal sakfrågor och ramen för utgiftsområde 3. har berett berörda utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition i vad avser den ekonomiska politiken och utgifts-taket m.m. (yrkandena 1-5) och vissa skattefrågor (yrkandena 25-28) jämte motioner. har beslutat att med eget yttrande över-lämna ett antal motioner från den allmänna motionstiden till finansutskottet. Motionerna rör reavinstbeskattningen av fastighet och generationsskiften i familjeföretag. Utskottet behandlar i det följande skattefrågor under rubriken och förslaget om preliminär fördelning på utgiftsområden m.m. under rubriken . Regeringens överenskommelse med och Vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo-kratiska regeringen, och , vilka står bakom rikt-linjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggs-budgeten och de föreslagna skatteförändringarna för . Sam-arbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtaganden inför framti-den. ekonomi har återvunnit sin styrka. 1990-talets finansiella samman-brott med kraftigt minskad sysselsättning har övervunnits genom en fram-gångsrik sanering av budgeten. Inflationen har etablerats på en låg nivå, sysselsättningen ökar och beroendet av bidrag och transfereringar minskar. Regeringen gör bedömningen att kan tillåta sig såväl utgiftsök-ningar som skattesänkningar och framåt, förutsatt att de håller sig inom de ramar som kravet på överskott i de offentliga finanserna, utgiftstaken, konjunkturläget och den ekonomiska tillväxten medger. Rege-ringen kommer inte att medverka till skattesänkningar som skulle undermi-nera välfärden, och målet om överskott i de offentliga finanserna skall vidmakthållas. En tillfredsställande kvalitet på vård, skola och omsorg måste garanteras. Målen om en jämn och rättvis fördelning skall tillgodoses. Regeringen inbjöd samtliga riksdagspartier till överläggningar med syfte att undersöka förutsättningarna för en bred förankring av en kom-mande skattereform. Huvudsyftet är att skapa goda och stabila regler för tillväxt och sysselsättning samt att garantera välfärden och dess finansiering. Regeringen har också fört överläggningar med företrädare för näringslivet inom den s.k. Industrigruppen. Regeringens mål är att med början genomföra in-komstskattesänkningar för alla med tyngdpunkt på låg- och medelinkomstta-gare. Skattesänkningarna bör utformas så att marginaleffekterna minskas och arbetskraftsdeltagande och utbildning uppmuntras. På så sätt kan en långsik-tig förstärkning av internationella konkurrenskraft åstadkommas, vilket är viktigt för att stärka välfärden. Sänkta inkomstskatter innebär inte bara lättnader för anställda utan också indirekt för företagen och deras ägare. Regeringen bedömer att det finns ekonomiskt utrymme att medge en till-fällig skattelättnad för låg- och medelinkomsttagare även . Regeringen är dock inte beredd att fastställa den exakta utformningen av en sådan skattelättnad , utan avser att återkomma till frågan i budgetproposi-tionen . Näringslivsklimatet kommer att förbättras ytterligare. De mindre företagen har redan fått en nedsättning av socialavgifterna och för onoterade företag har en lättnad i dubbelbeskattningen införts. En rad förenklingar har också genomförts. Bl.a. har ett nytt system för redovisning och betalning av skatter och avgifter införts. Enligt vad regeringen anför kan skatteöverläggningarna leda till ändrade regler för näringslivet fr.o.m. . kommer en rad åtgärder att vidtas. En anledning är att det är önskvärt att införa vissa skattelättnader som avfallsskatten introdu-ceras. Regeringen aviserar att man kommer att föreslå att företagarnas skattereg-ler ändras så att en planerad möjlighet för bolagen att återköpa egna aktier kan genomföras. har föreslagit att svenska aktiebolag skall kunna återköpa egna aktier under vissa förutsättningar. Ett skäl är att kapitalanvändningen effektiviseras genom att förutsättningarna för att föra tillbaka överskottsmedel till aktieägarna förbättras. Vidare kan generations-skiften i företag underlättas. De nya skattereglerna bör kunna tillämpas redan fr.o.m. för publika företag. Utländska företags möjligheter att investera i förbättras genom att kupongskatten på näringsbetingade aktier slopas. har eftersträvat ett ömsesidigt avskaffande av kupongskatten på näringsbetingade innehav när dubbelbeskattningsavtal träffas, och denna ordning gäller också gentemot många länder. har emellertid inte accepterat en sådan över-enskommelse med något land. Flera länder har valt att ensi-digt avskaffa kupongskatten. Det senaste exemplet är . För att und-vika att utländska företags investeringar i missgynnas skattemässigt avser regeringen att i samband med budgetpropositionen föreslå att kupong-skatten på näringsbetingade innehav slopas fr.o.m. . Investeringsviljan påverkas även av problem kring beskattningen av ut-ländska nyckelpersoner som vistas i . Flera europeiska länder, bl.a. två av våra grannländer, har genomfört lagstiftning som beaktar dessa problem, och krav har rests på att särskilda skatteregler skall införas även i för efterfrågade nyckelpersoner för att därigenom minska företagens lönekostnader. En promemoria med förslag om sådana skattelätt-nader kommer att läggas fram . Vidare anförs att den dialog som inletts med näringslivet har varit fruktbar och förtjänar en fortsättning. Regeringens ambition är att fortsätta denna dialog kring olika förslag som syftar till att stärka som företagarna-tion. har föreslagit att de sk. stoppreglerna för fåmansfö-retagare slopas i betydande utsträckning. Regeringen kommer att lämna ett förslag till i anslutning till budgetpropositionen. Fåmansföretagarnas situation uppmärksammas också när det gäller upp-delningen på arbets- och kapitalinkomst och problembilden kring genera-tionsskiften. En utredare tillsätts med uppgift att föreslå nya, förenklade och tillväxtbefrämjande skatteregler. Småföretagardelegationens förslag har enligt vad som anförs utvärderats av en inter-departemental grupp och en betydande del av förslagen är genom-förda, beslutade eller under beredning. En ytterligare genomgång kommer att redovisas i samband med budgetpropositionen. Regeringen överväger att ge jordbruket motsvarande regler inom energi-skattesystemet som gäller för tillverkningsindustrin. Det totala uttaget av energiskatter bör dock inte minska. Regeringen delar bedömning av utrymmet för skatteväxling och anser att en fortsatt miljörelatering av skattesystemet är en viktig uppgift för skatteöverläggningarna. Hänsyn måste tas till att industrins konkurrenskraft måste vara säkerställd även . Det är viktigt att den elintensiva industrin satsar på teknisk utveckling. I Moderata samlingspartiets partimotion Fi14 yrkandena 7 och 8 av m.fl. (m) anförs att de höga svenska skatterna gör dubbel skada. Med-borgarnas beroende av den politiska sektorns förmåga att klara sina åtagan-den blir mycket stort. försvagas valfriheten och den trygghet som ligger i att ha kontroll över sin egen ekonomi. De höga skatterna snedvrider ekonomins sätt att fungera, försvårar möjligheterna att skapa förutsättningar för nya jobb och kväver tillväxtkraften i ekonomin. En politik som syftar till att skapa förutsättningar för att de flesta skall kunna leva på sin lön måste därför enligt motionärerna stå på två ben. Det ena är en kraftfull skattesänkningspolitik som syftar till att växla lägre skatter mot minskat behov av bidrag och offentliga subventioner. Det långsiktiga målet måste vara att den som är i behov av bidrag och offentligt stöd inte skall betala skatt och att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag. Det andra benet är reformer på bl.a. skatteområdet, som syftar till att stärka till-växtkraften i ekonomin, så att den höga arbetslösheten kan pressas tillbaka och antalet människor som av andra skäl blivit helt beroende av det offent-liga för sin försörjning minskar. Skattesänkningarna bör utformas så att de bidrar till att lösa problemet med höga marginaleffekter för den som har bostadsbidrag eller betalar inkomstprövade avgifter. För de kommande tre åren lägger motionärerna fram förslag om en serie skatte-sänkningar på arbete, boende och familjer som bl.a. medför att skatte-reformens principer om högst marginalskatt för de flesta och en högsta marginalskatt på åter nås. Värnskatten slopas helt och ett förvärvs-avdrag vid den kommunala beskattningen kompenserar för uttaget av allmän pensionsavgift. Förvärvsavdraget beräknas på inkomster upp till sju och ett halvt basbelopp och uppgår till av inkomsten . Förvärvsavdraget höjs till och . Kommunalskatten sänks generellt med och med ytterligare genom att staten tar över kostnader från kommunerna. Långsiktigt kan sänkningen av kommunalskatten bli . Grundavdraget för alla höjs till och förtidspensionärernas särskilda grundavdrag återställs. Barn-bidraget förstärks med ett extra grund-avdrag på per barn. Sammantaget sjunker på detta sätt marginal-skatten från till . Bensinskatten sänks med inklusive moms. Avdraget för resor till och från arbetet höjs till per mil och gränsen för avdrag för kollektiv-resor m.m. sänks från till . Avdraget för pensionsförsäk-ringar återställs till ett basbelopp och avdrag medges för makes premie. Fastighetsskatten skall enligt motionärerna tas ut på halva markvärdet och sänks dessutom till , till och till . Fastighetsskatten bör på ersättas med en schablon-intäkt som grundar sig på det taxerade byggnadsvärdet. Härigenom löses enligt motio-närerna problemen för boende i attraktiva områden och underlättas konstruk-tionen av enkla fastighets-taxerings-regler. Sambeskattningen av förmögenhet slopas och skatte-pliktsgränsen höjs till . Vidare föreslås en omläggning av skattepolitiken i syfte att göra jobben fler och tillväxten högre. Den dubbla beskattningen av riskkapital slopas. Vidare skall utdelning till fåmansföretagsägare beskattas som inkomst av kapital om ägaren har en marknadsmässig lön. Stoppreglerna vid transaktio-ner mellan ägaren och det egna företaget avskaffas. Särskilda skattevillkor övervägs för nya, teknikintensiva företag, och riskkapitalbolag beskattas som investmentbolag. Ytterligare lindringar i beskattningen av personal--optioner genomförs. Reglerna om skattekonto ändras så att företagen åter kan betala in skatter på förfallodagen. Royalty på patent beskattas som inkomst av kapital. Skatten på kapital-in-komster sänks successivt till . Den sär-skilda löneskatten på vinstandelsmedel avskaffas. Fastighets-skatten avskaf-fas successivt även för lokaler. I jordbruket sänks skatten på elkraft och eldningsolja till de nivåer som gäller för tillverknings-industrin. Skatten på diesel för arbetsfordon i jordbruk och industri sänks. Fiskala energiskatter bör över huvud taget inte tas ut i produktionsledet. Beslut om genomförande av flertalet av de förenklingsförslag som Småföretagsdelegationen lagt fram i sitt slutbetänkande bör enligt motionärerna fattas omgående. F-skattsedeln bör tilldelas alla som begär det, om det inte framstår som uppenbart att före-tagssyftet är oseriöst. En skattereduktion på av kostnaden för hushålls-nära tjänster införs. I motion Fi31 (yrkande 4) av m.fl. (m) anförs att kraven på undantag från inkomstbeskattningen för olika nyckelgrupper illustrerar be-hovet av en generell sänkning av skattetrycket. bör vara attraktivt att arbeta i för både svenskar och utlänningar. För att undvika gräns-dragnings- problem och skapa ett tydligt skattesystem är det bättre med generella sänk-ningar, t.ex. genom att den nya värnskatten slopas. anför i motion Fi15 yrkande 7 av m.fl. (kd) att de ser det som sin uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Grundbulten i kristdemokratisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Utrymmet för personligt ansvarstagande och tillväxt ökas genom att det totala skattetrycket sänks kraftigt . Värnskatten avskaffas och grund-avdraget höjs vid den kommunala taxeringen. Grundavdraget uppgår till och stiger till . Avdragsrätten för pensions-sparande höjs till ett basbelopp. Den särskilda löne-skatten på vinstandelar avskaffas och en avdragsrätt införs för insättningar på indivi-duella utbildningskonton. Gränsen för reseavdraget sänks från till . Fastighetskatten på bostadshus sänks till och beräknas endast på en tredjedel av markvärdet . Som ett led i en reformerad familjepolitik införs en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader av basbeloppet . Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. sänks den till och slopas den helt. Åtgärden finansie-ras genom att bolagsskatten höjs till . Arbets-givar-avgifterna sänks med 10 procent-enheter på lönesummor . För egenföreta-gare utökas summan med . Dubbel-beskattningen av utdelning på risksparande slopas. En 50-procentig skattereduktion införs för hushålls-tjänster i enlighet med det förslag som m, fp och kd lagt fram. Jordbruks-näring-en får rättvisa konkurrensvillkor genom att elkraft och eldningsolja beskattas som i tillverkningsindustrin. Dieselskatten inom jordbruket slopas. Åkeri- och transportnäringen får gynnsammare skatteregler. Royalty-inkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter under kapital. Sammantaget sänks skatterna med , och med . I motion Fi16 av m.fl. (c) anförs att behöver en politik för nya jobb och blomstrande företagande. Motionärerna vill riva hindren och ge bättre förutsättningar för små och medelstora företag. Motionärerna prioriterar tre områden, tillväxt, miljö och socialt ansvar. De förordar sänkt skatt för människor med vanliga inkomster och sänkta arbets-givaravgifter för framför allt små företag för att skapa tillväxt och fler jobb samt höjda skatter på miljöstörande verksamhet. De föreslår att arbets-givar-avgifterna sänks stegvis . Lönesumme-gränsen för nedsatt arbetsgivaravgift höjs till och för egenföreta-gare höjs gränsen till . Sänkningen av procentsatsen bör enligt motio-närerna fortsätta så att den totala sänkningen uppgår till . Reduk-tionen föreslås omfatta även egenföretagarnas egenavgifter. Konkurrensvill-koren för svenskt jordbruk förbättras genom att elkraft och eldningsolja beskattas som i tillverkningsindustrin. En 50-procentig skatte-subvention på hushålls-tjänster som utförs i hemmet - sk. RUT-avdrag - föreslås (yrkande 22). Låg- och medel-inkomst-tagarnas inkomstskatt sänks. ringens förslag om en skattereduktion men vill på ha en lösning med höjt grundavdrag som trappas av över en viss nivå. Sammanlagt uppgår skattesänkningarna till . Åt-gärderna finansieras genom en grön skatteväxling med höjda miljö- och energiskatter. Produktionsskatten på el från kärnkraft höjs med per kWh och höjs därefter (yrkande 13). En kväveoxidskatt bör tas ut med per kg NOx för pannor med större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord egenproduktion större än 20 GWh (yrkande 15). Den särskilda fastighetsskatten på enheter för vattenkraftsproducerad el återinförs (yrkande 16). Vidare bör regeringen återkomma med ett förslag om en miljöskatt på inrikes flygresor som utgår med ett belopp per passagerare (yrkande 17). När det gäller inriktningen på anför motionärerna att förmögen-hetsskatten bör fasas ut, först genom att sambeskattningen avskaffas och därefter genom en utfasning i två steg. Ett permanent ROT-avdrag kopplat till en schablonintäkt bör övervägas. Dubbel-beskatt-ningen av onoterade bolag bör avskaffas. Den särskilda löneskatten på anställdas vinstan-delar bör avskaffas. Begränsningen till tio basbelopp vid beräkning av det kapitalbeskattade utrymmet bör halveras till fem basbelopp. Kommandit-bolagen bör få en motsvarighet till den skattelindring som gäller för de ono-terade bolagen genom att en större del av kommanditbolagets egna kapital får tas ut skattefritt (yrkande 19). De licensierade yrkesfiskarna i måste få ett skatteavdrag som utformas efter dansk modell eftersom den godkänts av (yrkande 21). Ett kompetenskonto införs (yrkande 9). I partimotion Fi17 yrkande 12 av m.fl. (fp) föreslås sänkt skatt på arbete och risksparande. Principerna bakom skattereform återupprättas. Värnskatten slopas och de flesta betalar bara inkomstskatt. Ett kommunalt förvärvs-avdrag byggs upp och ger en skattesänkning som motsvarar de ökade avgifterna till pensions-systemet. Förvärvsavdraget uppgår till , och . Vid en inkomst på uppgår förvärvsavdraget till . Genom att staten tar på sig kostnader sänks kommunalskatten ner mot . Dubbelbeskattningen av aktier slopas. halveras reavinst-skatten på kapitalvinster. Förmögen-hets-skatten avskaffas på tre . I ett första steg höjs fribeloppet, avskaffas sambeskattningen och redu-ceras aktiers skattepliktiga andel. Pensionssparande skall kunna användas för kompetensutveckling. Ett första steg är att avdragsrätten för pensionsspa-rande höjs från ett halvt basbelopp till ett och ett halvt basbelopp. Den stat-liga brytpunkten höjs i ett första steg så att av befolkningen betalar statlig inkomstskatt och flyttas sedan upp till avgiftstaket. Arbetsgi-varavgifterna i privat tjänstesektor sänks . En skattere-duktion på för hushållstjänster införs. Sammantaget uppgår skatte-sänkningarna till vid mandat-periodens slut. Vidare anförs att företagen måste få enklare regler (yrkande 13). Alla som vill bör kunna få F-skattsedel. Företagarna bör kunna slippa den förhandsde-biterade preliminärskatten och i stället betala i förhållande till faktiskt intjä- En förenklad företagardeklaration bör införas. Inbetalnings-dagen till skattekonto skall räknas som bokföringsdag. Skatte-tillägget vid periodiseringsfel i moms-redo-vis-ning-en slopas. Service-checkar för den som vill betala lön för ett arbete bör införas. bör få upp-skov med skatten så länge inga pengar tas ut ur bolaget. Sociala avgifter på vinstandelar slopas. Den upp-snabbade moms-inbetalningen slopas. Avdragsreglerna bör vara gene-rösare mot den som vill använda hemmet som arbetsplats. I motion Fi27 av m.fl. (fp, m, kd, c) hemställs att dubbelbe-skatt-ningen av aktieutdelning i alla typer av bolag avskaffas (yrkande 1). Motionärerna begär också en översyn av reavinstbeskattningen i syfte att underlätta företagens riskkapitalförsörjning (yrkande 2). De mindre företagen bör enligt motionärerna få ökade möjligheter till vinstreservationer (yrkande 3). Ytterligare stimulanser för riskkapital-försörjningen bör utredas (yrkande 5). Företagens deklarationer bör förenklas (yrkande 7) och det bör bli enklare att få F-skattsedel (yrkande 8). Enligt utskottets mening är det viktigt att det utrymme som tillväxten skapar fördelas mellan ökade utgifter och sänkta skatter. Budgetsaneringen har krävt såväl höjda skatter som minskade utgifter, och många människor har drabbats av utgiftsnedskärningarna. Den kraftigt minskade sysselsättningen gör också att många människor är utestängda från arbetsmarknaden, och detta ökar kravet på den generella välfärdspolitiken. I takt med att till-växten skapar ett utrymme måste det vara en viktig uppgift att återställa välfärden med dess trygghet, solidaritet, rättvisa och effektivitet. Åtgärder behövs inom vården, skolan och omsorgen. Det grundläggande synsättet måste vara att skattesänkningar inte får underminera välfärden. Som regeringen framhåller i propositionen utgör de marginaleffekter som finns i skatte- och bidragssystemen, i synnerhet i de lägre inkomstskikten, ett hot mot integration och rättvisa. Regeringen avser att föreslå att en max-taxereform, och allmän förskola införs stegvis för att komma till-rätta med dessa effekter. Kommande skattesänkningar bör utformas så att marginalskatterna minskas och arbetskraftsdeltagande och utbildning upp-muntras. På så sätt kan en långsiktig förstärkning av konkurrens-kraft åstadkommas, vilket är viktigt för välfärden. Förutsättningarna för företagsamheten bör förbättras ytterligare. har en lång rad åtgärder vidtagits. En lättnad i dubbelbeskattningen av onoterade bolag har införts, och en nedsättning av socialavgifterna med särskild inriktning mot mindre företag har genomförts. En rad förenklingsåt-gärder har vidtagits, bl.a. ett nytt system för redovisning och betalning av skatter och avgifter. De ytterligare åtgärder som regeringen nu redovisar har bl.a. sin grund i att regeringen bedömer att det är önskvärt att vissa skatte-lättnader införs i anslutning till att avfallsskatten introduceras. Som framgått avser åtgärderna en möjlighet till återköp av aktier, slopad kupongskatt på näringsbetingade aktier, slopande av ett stort antal stoppregler, etc. skilda reglerna om fördelningen av aktiva fåmansföretagares inkomst och problemen kring generationsskiften kommer att utredas. Skatteväxling kan enligt utskottets mening användas för att begränsa olika slags negativ miljöpåverkan och ge intäkter för en reduktion främst av t.ex. skatten på arbete. Detta innebär att de miljöstyrande inslagen i skattesystemet ökar. Industrins konkurrenskraft måste säkerställas även . Med det anförda ställer sig utskottet bakom de förslag och överväganden som regeringen redovisar i vårpropositionen såvitt avser skatter. Utskottet återkommer dock i det följande till vissa sakfrågor som kräver särskild kommentar. Kreditering av anställningsstöd på skattekonto Regeringen föreslår (yrkande 7) att anställningsstödet för långtidsarbetslösa omformas från ett kontantbidrag till en kreditering på skattekonto för arbets-givare som anställer personal med anställningsstöd. De nya reglerna tilläm-pas fr.o.m. . Utskottet, som inte tar ställning till anställningsstödet, har inte funnit någon anledning till erinran mot det lagförslag som regeringen lagt fram och till-styrker att det antas om finansutskottet anser att en övergång från kontantstöd till kreditering på skattekonto bör genomföras. Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster Regeringen föreslår (yrkande 25) att det fasta beloppet om vid be-skattningen av förvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt även vid taxering. Regeringen konstaterar att den kommunala sektorn är i behov av en ekonomisk förstärkning.