yttr · GM05SkU1y · 1999-01-01 00:00:00 — Ett problem med en mer generellt utformad lättnad är enligt utskottets mening att en sådan sannolikt skulle bidra till att höja avkastningskravet på investeringar i små företag och få endast en mycket begränsad betydelse för de större företagens investeringar. Härtill kommer den mycket betydande statsfinansiella kostnad som en generell skattelättnad skulle innebära. Enligt utskottets mening bör ytterligare ändringar i ägarbeskattningen inte övervägas innan tillräckliga erfarenheter har vunnits av de lättnadsregler som gäller års taxering. Utskottet avstyrker följaktligen motionsyr-kandena. Moderata samlingspartiet hemställer i motionerna Sk310 yrkande 2 av m.fl. (m) och Sk629 yrkandena 1-10 av m.fl. (m) om enklare och mer rättvisa regler för fåmansföretagen. Motionärerna hemställer att utdelning till en aktiv delägare i ett fåmansbolag beskattas som inkomst av kapital om ägaren har tagit ut en lön som minst motsvarar den lön som en anställd kollega i samma yrke har. Vidare hemställs att de s.k. stoppreglerna avskaffas. hemställer i motion N330 yrkande 15 av m.fl. (kd) att nya enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag måste utarbetas. Bl.a. bör den utdelning som ägaren tar ut beskattas som inkomst av kapital så snart en rimlig lön har tagits ut. I motion Sk306 av m.fl. (c) instämmer motionärerna i slutsats att fåmansbolagen i största möjliga utsträckning bör följa generella regler men vill avvakta regeringens förslag i denna del (yrkande 6). Däremot föreslår motionärerna en omedelbar förändring när det gäller beskattningen av utdelning. Enligt motionärerna bör det lönebaserade utrymmet för kapitalbeskattning utvidgas genom att den nuvarande tröskeln på tio basbelopp sänks till fem basbelopp (yrkande 7). anför i motion Sk308 yrkande 7 av m.fl. (fp) att det är positivt att regeringen överväger att slopa stoppreglerna men att även det förhållandet att fåmansbolagen träffas av strängare skatteregler när det gäller reavinster och skatt på utdelning bör åtgärdas. I avvaktan på ett förslag från regeringen föreslår motionärerna en temporär lösning som innebär att utdelning i fåmansbolag får beskattas som kapitalinkomst om ägaren tagit ut en lön som ungefär motsvarar vad en anställd i branschen tjänar. Som utskottet nämnt har beslutat om lättnader i ägarbe-skattningen i onoterade företag års taxering. Beslutet innebär att utdelningar och reavinster på onoterade aktier delvis har undantagits från beskattning, men också att den del av inkomsterna som kapitalbeskattas hos aktiva delägare i företaget har utvidgats. Ägarbeskattningen i onoterade bolag har på detta sätt sänkts med . Vidare har en sänkning av socialavgifterna på med inriktning på små och medelstora företag genomförts. Ett annat prioriterat område är att genomföra förenklingar för de mindre företagen. har i betänkandet Stoppreglerna (SOU 1998:116) föreslagit att merparten av de s.k. stoppreglerna avskaffas. Av budgetpropositionen framgår också att regeringen avser att återkomma med ett förslag om att de särskilda stoppreglerna slopas och att vanliga principer för beskattningen skall gälla i dessa fall. , vars arbete är inriktat på skatteförhållandena för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag, fick tilläggs-direktiv som innebär att en översyn skall göras av såväl redovisnings- som skatteregler med särskild inriktning på företag i tjänstesektorn. Förslag från utredningen kommer att presenteras . Enligt utskottets mening har reglerna för de mindre företagen nu fått en struktur som i allt väsentligt bör bestå och tillåtas verka under en följd av år. Utskottet anser också att de möjligheter till ytterligare förenklingar och förbättringar av reglerna som kan framkomma skall tas till vara. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Redovisning av moms och annan skatt fattade beslut om en förkortning av redovisnings-perioderna för moms från till en månad och en förkortning av betalningstiderna efter redovisningsperiodens slut. Omläggningen motiverades av statsfinansiella skäl och konkurrensskäl och utformades med särskilda undantag för de mindre företagen (prop. 1995/96:19, bet. 1995/96:SkU11 och prop. 1995/96:198, bet. 1995/96: I samband med skattekontoreformen ändrades inbetal-nings-dagarna för skatt till den 12:e i andra månaden efter redovisnings-perioden (och i vissa fall augusti den 17:e) respektive den 26:e efter redovisningsperioden beroende på om beskattningsunderlaget, exklusive gemenskapsinterna förvärv och import, understigit eller överstigit . Ändringen innebar att betalningstidpunkten för moms senarelades något som ansvaret för betalningsöverföringen lades på den enskilde (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23). yrkar i motion Sk310 yrkande 4 av m.fl. (m) att alla företag skall betala in skatt den 12:e i andra månaden efter uppbörds-månaden. För att öka rättssäkerheten bör förfallodagsbegreppet ändras så att det räcker att företaget har betalat skatterna på förfallodagen. föreslår i motion Sk309 yrkande 6 av m.fl. (kd) att inbetalningstidpunkten för moms skjuts till den efter redovisningsperiodens slut för alla företag. hemställer i motion Sk308 yrkande 9 av m.fl. (fp) att äldre bestämmelser om inbetalningstidpunkt återinförs. Skattekontoreformen innebar att enhetliga regler infördes för företagarnas skatteinbetalningar. Skatter redovisades tidigare var för sig, i många fall med skilda förfallodagar och med olika regler för ansvar för betalnings-överföringen. De nya redovisnings- och betalnings-tidpunkterna har valts med beaktande av ett flertal olika faktorer, bl.a. och i hög grad de statsfinansiella aspekterna men också den betalningsskyldiges behov av rimlig tid att åstadkomma en korrekt redovisning och få fram nödvändiga medel. Beträffande moms-inbetal-ningarna har de nya tidpunkterna inneburit en viss senareläggning i förhållande till tidigare regler. Senareläggningen har kunnat genomföras utan negativa kon-sekvenser för statsinkomsterna bl.a. därför att innebörden av begreppet förfallodag ändrats. Utskottet är mot angiven bakgrund inte berett att överväga förändringar i dessa regler och avstyrker därför motionsyrkandena. Möjligheten att överföra inkomster mellan bolag genom koncernbidrag har införts därför att man inte vill att skattereglerna skall lägga hinder i vägen för den näringsidkare som av olika skäl vill bedriva sin verksamhet uppdelad på flera juridiska personer. Koncernbidragen ger en näringsidkare möjlighet att göra rena resultatöverföringar inom en grupp företag. En förutsättning för att koncernbidrag skall kunna lämnas är att det är fråga om ett kvalificerat koncernförhållande, dvs. moderföretaget skall äga av aktierna i dotterföretaget. En ytterligare förutsättning i fråga om koncernbidrag som lämnas från dotterföretag till moderföretag är att en motsvarande utdelning hade varit skattefri. Reglerna om koncernbidrag kompletteras med en möjlighet att få dispens från de krav som uppställts (). För dispens fordras att bidraget lämnas för verksamhet som har väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt. Syftet är i första hand att göra det möjligt för två eller flera företag att gå ihop om ett projekt som har väsentlig betydelse för t.ex. energiförsörjning, kommunikationer eller försvar. föreslår i motion Fi210 yrkande 36 av m.fl. (c) att möjligheten att få dispens från de krav som uppställs i koncernbidragsreglerna slopas när det gäller investeringar i kärnkraftverk. Enligt utskottets mening är den dispensmöjlighet som motionärerna syftar på generell och används för att underlätta olika typer av investeringar av samhällsekonomisk betydelse. Det ankommer på regeringen att fatta beslut om sådana dispenser. Utskottet ser inte någon anledning att ändra denna regel och avstyrker därför motionsyrkandet. Särskild löneskatt på vinstandelsmedel tas särskild löneskatt ut på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). I propositionen framhölls att en av grundtankarna bakom skattereformen är att alla typer av förvärvsinkomster skall behandlas likformigt. Vad beträffar utbetalning från en vinstandelsstiftelse gäller som en förutsättning för befrielse från att betala socialavgifter (i vissa fall särskild löneskatt) att de bidrag som arbetsgivaren lämnat skall ha varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår, tillkomma en betydande del av de anställda och lämnas till dem på likartade villkor. Om dessa villkor inte är uppfyllda eller om ersättning lämnas till bl.a. delägare eller företagsledare i ett fåmansbolag gäller i princip inte sådan avgiftsfrihet. har - med anledning av en v-motion - givit regeringen till känna att regeringen bör låta göra en kartläggning av före-komsten av vinstandelsstiftelser, sammansättningen av deras styrelser samt ekonomin i vinstandelsstiftelserna. Regeringen bör därefter återkomma till med en redovisning av kartläggningen (bet. 1997/98:SfU10). I motioner från , framställs yrkanden om att den särskilda löneskatten på avsättningar till vinstandelsstiftelser slopas. Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk302 yrkande 6 av m.fl. (m), Sk309 yrkande 12 av m.fl. (kd), Sk306 yrkande 5 av m.fl. (c) och Sk308 yrkande 10 av m.fl. (fp). Enligt utskottets mening är uttaget av särskild löneskatt på avsättningar till vinstandelsstiftelser en följd av principerna om likformig beskattning. Utskottet har vid ett antal tillfällen avstyrkt yrkanden om ett slopande av löneskatten på dessa avsättningar. Det kan finnas skäl att framhålla att en särskild stimulans för vinstandels-stiftelserna har införts genom att utbetalningarna under vissa villkor är undantagna från socialavgift. har som sin mening givit regeringen till känna att regeringen bör låta göra en kartläggning av förekomsten av vinstandels-stiftelser, sammansättningen av deras styrelser samt ekonomin i vinstandelsstiftelserna och därefter återkomma med en redovisning till . En kartläggning av vinstandelsstiftelserna pågår således inom . Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Fastighetsskatten på bostadshyreshus (budgetpropositionen) Regeringen föreslår att fastighetsskatten på hyreshus (bostadsdelen) sänks från till . Förslaget begränsas till att avse bostadshyreshus, vilket innebär att såväl hyresgäster som bostadsrättshavare kan komma att få reducerade boendekostnader. Till skillnad från vad som gäller för villaägarna har dessa grupper enligt vad som anförs i propositionen i mindre utsträckning tillgodogjort sig de senaste årens räntesänkningar. Regeringen förväntar sig att den lägre skattenivån omsätts i lägre hyror och avgifter. Regeringen avser att ekonomiska vårproposition - efter förnyade bedömningar av den ekonomiska utvecklingen - överväga att sänkningen förlängs till att avse även . hemställer i motion Sk311 yrkandena 11 och 13 av m.fl. (m) att fastighetsskatten på bostäder sänks till , till , till och till . Ett motsvarande yrkande framställs också i motion Bo209 yrkande 4 av m.fl. (m). hemställer i motionerna Fi209 yrkande 8 och Sk309 yrkande 19 av m.fl. (kd) att regeringens förslag avslås och att fastighetsskatten sänks till . I motionerna Sk307 yrkande 2 av m.fl. (kd) och Bo237 yrkande 13 av () framställs liknande yrkanden. Även hemställer i motion Sk306 yrkande 16 av m.fl. (c) om avslag på regeringens förslag. I motion Sk305 av och (båda s) yrkas att den av regeringen föreslagna skattesänkningen utvidgas så att den även omfattar småhus som är upplåtna med hyres- och bostadsrätt. Regeringen har tillkallat en parlamentariskt sammansatt kommitté, , som bl.a. har till uppgift att göra en allmän översyn av fastighetsskatten. Uppdraget skall vara avslutat före utgången av . Saneringsprogrammet har slutförts med gott resultat och ekonomi befinner sig åter i balans och med goda förutsättningar för en fortsatt tillväxt. För bl.a. villaägare har övergången från en inflationsekonomi med höga räntor till en stabil ekonomi med låga inflationsförväntningar och låg ränta i många fall medfört dramatiska förbättringar. Boende i hyreshus har i mindre utsträckning kunnat tillgodogöra sig räntesänkningar, och det finns mot denna bakgrund anledning att som regeringen föreslår söka bidra till en sänkning av boendekostnaderna för dessa grupper. Regeringens förslag är inriktat på en sådan effekt. Eftersom det pågår en allmän översyn av fastighetsbeskattningen har regeringen valt att föreslå en tillfällig sänkning av fastighetsskatten. En förlängning kan dock bli aktuell om utrymme finns för en sådan åtgärd. Utskottet har ingen invändning mot regeringens förslag och förutsätter i likhet med regeringen att skattesänkningen får ett genomslag på hyror och avgifter. När det gäller frågan om en utvidgning till hyresvillor bör dessa med hänsyn till bakgrunden till förslaget inte omfattas av nedsättningen. Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag och avstyrker motionerna. Motionerna I motioner från framställs yrkanden om en övergång till schablonbeskattning för småhus och om att fastighetskatt skall utgå på halva markvärdet. Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk311 yrkandena 12 och 14 av m.fl. (m) och Bo209 yrkande 6 av m.fl. (m). Vidare begärs i flera motioner tillkännagivanden om de problem som fastighetsskatten ger upphov till i bl.a. skärgården och om behovet av att taxeringsförfarandet förenklas. Sådana yrkanden finns i motionerna MJ406 yrkande 2 av (), Sk647 yrkandena 1, 2 och 4 av och (båda m) och Sk731 yrkande 2 av och (båda m). I motion Sk311 yrkande 15 av m.fl. (m) begärs också ett tillkännagivande om att de s.k. krisårgångarna inte bör föras in i fastighetsskattesystemet 1999. hemställer i motion Sk309 yrkandena 20 och 32 av m.fl. (kd) att fastighetsskatten beräknas på en tredjedel av markvärdet till den del det överstiger och att krisårgångarnas inträde i fastighetsskattesystemet skjuts upp . I motion Sk307 yrkandena 1, 3, 4 och 8 av m.fl. (kd) hemställs att den statliga fastighetsskatten avvecklas och att kommunerna i stället får rätt att ta ut en avgift för gatuunderhåll och liknande. Vidare skall fastighetsskatten fr.o.m. beräknas på en tredjedel av den del av markvärdet som överstiger . Lägesfaktorns genomslag på byggnadsvärdet skall begränsas genom att tabellnivåvärdet begränsas till 5. Krisårgångarnas inträde i fastighetsskattesystemet bör enligt motionärerna skjutas upp . I motion N231 yrkande 4 av m.fl. (kd) anförs att fastighetsskatten måste sänkas och särskilda regler för taxering och beskattning av skärgårdsfastigheter införas. I motion N274 yrkande 22 av m.fl. (kd) anförs att de orimliga effekterna för skärgårdsboende bör undanröjas. I motion Sk304 yrkandena 1 och 2 av Skånberg och (båda kd) hemställs att fastighets-skatteuttaget begränsas till en tredjedel av markvärdet och att tabellnivåvärdet för byggnader begränsas till 5. begär i motion Sk306 yrkande 15 av m.fl. (c) att regeringens förslag om belägenhetsfaktorn nu bereds ytterligare och med därav följande kompletteringar föreläggs i en proposition. Det är enligt motionärerna viktigt att berörda människor i skärgården får ett besked i form av ett riksdagsbeslut. bör hos regeringen begära ett skyndsamt förslag härom. I motion N230 yrkande 3 av () begärs ett tillkännagivande om att regeringens förslag om belägenhetsfaktorn är oacceptabelt och om att fastighetsskatten för den bofasta befolkningen bör vara likvärdig i hela landet. begär i motion Sk308 yrkande 17 av m.fl. (fp) ett tillkännagivande om att fastighetsskatten snabbt måste sänkas för dem som drabbats hårdast av de senaste årens höjningar. Fastighetsbeskattningen ses över av två utredningar. (Fi 1997:06) undersöker om de regler som tillämpas vid allmän och särskild fastighetstaxering samt vid den årliga omräkningen på ett tillfredsställande sätt leder fram till att taxeringsvärdena återspeglar marknadsvärdena. gör en översyn som syftar till att finna en rättvisare utformning av fastighetsskatten. Översynen gäller neutraliteten mellan olika upplåtelseformer, fastighets-skattens roll som en del av kapital-inkomst-beskattningen och möjligheten att använda andra underlag för beskattningen än ett marknadsvärdebaserat taxeringsvärde. Kommittén skall också ta upp frågan om hur fastighetsskatten slår i skärgårdsområdena och i andra attraktiva områden. har regeringen och träffat en överenskommelse om en sänkning av fastighetsskatten från 1,7 till och om särskilda lättnader med sikte på fastboende i attraktiva kust- och skärgårdsområden. Sänkningen av fastighetsskatten har genomförts (bet. 1997/98:FiU20). Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss med förslag om tillfällig (i avvaktan på förslag) lättnad för fastboende i attraktiva kustområden. Lagrådet avstyrkte förslaget eftersom det på föreliggande underlag inte var möjligt att bedöma om urvalet av områden hade gjorts på ett sätt som stod i överensstämmelse med reglernas syfte. Enligt utskottets mening bör det arbete med en översyn av fastighetsbeskattningen som pågår avvaktas innan det kan bli aktuellt med den typ av långtgående förändringar som föreslås i flertalet motioner. En grundläggande förutsättning för förändringar är även på detta område att finansieringsfrågan kan lösas. När det gäller de s.k. krisårgångarna har fattat beslut om en långsammare avveckling av räntebidragen för just dessa årgångar. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka den ändring som motionärerna begär. När det gäller frågan om lättnader för de fastboende i attraktiva kustområden framgår det av vad som anförts att regeringen arbetar med frågan om en tillfällig lösning för dessa grupper och att frågan om en permanent lösning ligger hos . Enligt utskottets mening bör regeringens fortsatta beredning av denna fråga nu avvaktas. Utskottet avstyrker därför även motion Sk306 yrkande 15. Också i övrigt avstyrker utskottet nu aktuella yrkanden. yrkar i motion Sk311 av m.fl. (m) att sambeskattningen avskaffas och att fribeloppet höjs till (yrkande 16) samt att förmögenhetsskatten slopas (yrkande 17). Ett motsvarande yrkande framställs i motion Sk310 yrkande 3 av m.fl. (m). hemställer i motion Sk309 yrkande 10 av m.fl. (kd) om en sänkning av förmögenhetsskatten till och om att den sedan avskaffas helt. Åtgärden finansieras genom en höjning av bolagsskatten till . I motion Sk307 av m.fl. (kd) hemställs att sambeskattningen avskaffas och att skattenivån sänks till (yrkande 5). Vidare bör den av motionärerna föreslagna begränsningen av underlaget för fastighetsskatt när det gäller markvärde gälla även vid permanentboendes förmögen-hetsbeskattning 1999 (yrkande 6). I motion Sk304 yrkande 3 av Skånberg och (båda kd) hemställs att förmögenhetsskatten på permanentboende avskaffas. hemställer i motion Sk306 yrkande 4 av m.fl. (c) att förmögenhetsskatten fasas ut ur det svenska skattesystemet i tre steg. I ett första steg avskaffas sambeskattningen. Därefter bör enligt motionärerna en utfasning ske i två steg . hemställer i motion Sk308 yrkande 6 av m.fl. (fp) att förmögenhetsskatten avskaffas . steg föreslås att sambeskattningen slopas och fribeloppet höjs till . Enligt utskottets mening finns det inte utrymme för den typ av långtgående förändringar som föreslås i flertalet motioner. Regeringen har i propositionen gjort bedömningen att det kan finnas skäl att göra överväganden beträffande såväl kapitalskattesatsen som förmögenhetsskatten . Bakgrunden är den tilltagande internationella rörligheten på kapitalområdet och de effekter som detta ger upphov till vad gäller kontrollmöjligheter etc. En diskussion om dessa frågor bör enligt utskottets mening kunna föras inom ramen för de skatteöverläggningar som regeringen inbjudit till. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Skatt på varor och tjänster hemställer i motion Sk309 av m.fl. (kd) om slopad moms på barnböcker (yrkande 24) och om reducerad moms på entréavgifter till djurparker och slopad moms för cirkus-, teater-, balett- och operaföreställningar (yrkande 25). Utskottet anser inte att finns något statsfinansiellt utrymme för dessa skattesänkningar och avstyrker därför motionsyrkandena. föreslår i motion Sk306 yrkandena 17 och 19 av m.fl. (c) att omställningen till ett energisystem som bygger på ekologiskt hållbara energikällor påskyndas genom en stegvis höjning av produktionsskatten på el från kärnkraft med per kWh till . Vidare yrkar motionärerna att fastighetsskatten på markvärdet av vattenkraftverk återinförs. pågår en översyn av energibeskattningens framtida utformning. Till grund för översynen ligger beslut om energipolitikens inriktning (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12), de betänkanden som avlämnats av (SOU 1997:11) och (SOU 1996:184) samt förslag om ett nytt energibeskattningsdirektiv med bl.a. en utvidgning av skatteplikten till alla fossila bränslen, biobränslen och el, KOM/97/30. När det gäller produktionsbeskattningen av el har det anförts att denna ger upphov till pro-blem för den elintensiva industrin så länge för-hållan-dena på elmarknaden är sådana att beskatt-ningen leder till ökade kostnader för elanvändarna. Detta är också bakgrunden till beslutet att slopa den del av fastighetsskatten på vattenkraftverk som svarar mot den tidigare produktionsskatten (prop. 1997/98:150 s. 175). Frågan prövas nu inom ramen för den översyn av energi-beskattningen som pågår inom Rege-rings-kansliet. Enligt utskottets mening bör resultatet av den pågående översynen av den framtida energibeskattningen avvaktas. Utskottet avstyrker motions-yrkandena. Från framställs i motion MJ256 yrkande 3 av m.fl. (m) ett yrkande om slopad elskatt för jordbruket. hemställer i motion MJ224 yrkandena 4-7 och 30 av m.fl. (kd) om sänkta skatter för jordbruket. Motionärerna yrkar att skatten på eldningsolja sänks, att elskatten slopas, att dieselskatten sänks, att miljöavgifterna i jordbruket får återgå till näringen och att den svenska trädgårdsnäringens koldioxidskatt sätts ned med . föreslår i motion Sk306 yrkande 11 av m.fl. (c) slopad elskatt, sänkt skatt på eldningsolja för jordbruksföretag i likhet med vad som gäller för tillverkningsindustri och en kompensation till jordbrukarna för att de betalar ett högre dieselpris än kollegerna i konkurrentländerna. Jordbrukets beskattning utgör en viktig del i den översyn av energibeskattningens framtida utformning som pågår inom . Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion har lagt fram betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Utredningen föreslår bl.a. att jordbruket i beskattnings-hänseende får samma villkor som tillverkningsindustrin vad gäller el och eldningsolja. Detta medför enligt utredningen kostnadsminskningar med sammanlagt ca . Om övriga EU-länder inte höjer eller förändrar sina produktionsskatter eller avgifter, såsom t.ex. beskattningen av dieselolja och handelsgödsel, bör enligt utredningen de totala svenska produktionsskatterna för jordbruket anpassas till de beskattningsnivåer som gäller i konkurrentländer. De energiskatteförslag som lagts fram av utredningen behandlas inom ramen för den pågående översynen av energibeskattningens framtida utformning. Enligt utskottets mening bör resultatet av den pågående översynen av den framtida energibeskattningen nu avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. I budgetpropositionen anmäler regeringen att den höjning av fordonsskatten på bussar som fattat principbeslut om (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10) fördröjs något eftersom reglernas utformning bör utredas av . yrkar i motion Sk311 yrkande 18 av m.fl. (m) att bensinskatten sänks med plus moms fr.o.m. . I motion Sk302 yrkande 5 av m.fl. (m) yrkas att arbetsredskap befrias från den förhöjda bränslebeskattning som gäller för vägtrafiken. hemställer i motion Sk309 yrkande 28 av m.fl. (kd) om att fattar beslut om en ny trafikförsäkring och sänkt fordonsskatt ner till EU:s miniminivå.