yttr · GM05nu1y · 1999-01-01 00:00:00 — Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 1998/99 NU1y Till utrikesutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1998/99:60 med berättelse om verksamheten i Europeiska unionen jämte motioner, i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. Aktuella yrkanden återfinns i motion 1998/99:U9 (yrk. 5), som är väckt med anledning av skrivelsen, samt i motionerna 1998/99: U505 (yrk. 4), 1998/99:U508 (yrk. 9 och 23) och 1998/99:U509 (yrk. 6) från den allmänna motionstiden. yttrande omfattar även ett antal andra motionsyrkanden från allmänna motionstiden, vilka hänvisats till näringsutskottet. Under förutsättning av utrikesutskottets medgivande överlämnas dessa yrkanden till utrikesutskottet tillsammans med yttrandet. De berörda yrkandena finns i följande motioner: 1998/99:T325 (yrk. 1), 1998/99:MJ224 (yrk. 38), 1998/99:MJ778 (yrk. 7 och 10), 1998/99:MJ804 (yrk. 2), 1998/99:N207, 1998/99:N227, 1998/99:N237 (yrk. 9), 1998/99:N256, 1998/99:N258, 1998/99:N274 (yrk. 5 och 6), 1998/99:N275 (yrk. 1, 2 och 4), 1998/99:N284, 1998/99:N296 (yrk. 2), 1998/99:N326 (yrk. 29) och 1998/99:N335 (yrk. föreslår att bifaller ett antal motioner som kräver specificerade effektiviseringsåtgärder i olika strukturfondsfrågor. I avvikande meningar (s; v, mp) krävs effektiviseringar från något annorlunda utgångspunkter. Motioner på övriga områden bör avslås enligt näringsutskottets mening. I avvikande meningar (v, mp; mp) redovisas andra uppfattningar. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med riksdagsordningens 10 kap. 1 §. Skrivelsen behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den motion som väckts med anledning av skrivelse 1998/99:60 och som behandlas här är 1998/99:U9 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet (5) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenska krav vid EU:s arbete inför WTO-förhandlingarna. De motioner som väckts under allmänna motionstiden och som behandlas här är följande: 1998/99:U505 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet (4) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den svenska hanteringen av ersättningar och stöd från EU. 1998/99:U508 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara att motverka EU:s detaljreglering av varor, 23. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en prioriterad fråga för skall vara att verka för att EU:s forskningsprogram vad gäller energifrågor helt inriktas på forskning och utveckling kring förnyelsebara energikällor, i stället för forskning kring kärnkraft. 1998/99:U509 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandet (6) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny energipolitik. 1998/99:T325 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet (1) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . 1998/99:MJ224 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandet (38) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om 5b-stödet för fiskeberoende områden. 1998/99:MJ778 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att EU:s energiforskning bör inriktas helt och hållet mot förnyelsebar energi, 10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att EU:s subventioner till bil- och flygindustri skyndsamt bör avvecklas. 1998/99:MJ804 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet (2) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Euratomfördraget bör avvecklas och ersättas med ett mellanstatligt samarbete om energieffektivitet/sparande och utvecklingen av energisystem som baseras på förnyelsebara energislag. 1998/99:N207 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalningssystem för EU-projekt. 1998/99:N227 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda insatser för att stödja öarnas utveckling inom ramen för strukturfonderna och de nya mål-områdena. 1998/99:N237 av och () såvitt gäller yrkandet (9) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att byråkratin vid administration av EU-stöd m.m. skall minskas. 1998/99:N256 av m.fl. (kd, m, c, fp) vari yrkas att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre samordning mellan och EU:s regionalpolitik, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att pröva nya former för att stimulera näringslivet till aktivt deltagande i arbete med , 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om medfinansiering till projekt inom ramen för , 4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrens mellan privata och offentliga projekt inom ramen för . 1998/99:N258 av () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en nationell beredskap för att integrera i den inre marknaden enligt Amsterdamfördragets tillägg om öar. 1998/99:N274 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandena att 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalpolitiska målsättningar i EU, 6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklad administration och organisation för hanteringen av . 1998/99:N275 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att nuvarande mål 5b-området Sydöstra genom reformeringen av bör ges tillhörighet till det nya mål 2-området, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett svenskt policydokument angående en reformerad och förstärkt strukturpolitik inom EU, 4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade kriterier som grund för utformningen av EU:s strukturpolitik. 1998/99:N284 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . 1998/99:N296 av () såvitt gäller yrkandet (2) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . 1998/99:N326 av Per och (m, kd) såvitt gäller yrkandet (29) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om genomförandet av EU:s strukturfondsprogram. 1998/99:N335 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet (9) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om EU:s strukturfondspolitik. De sakfrågor som näringsutskottet valt att uppmärksamma i yttrandet är uteslutande föranledda av de aktuella motionsyrkandena. Dessa omfattar strukturfonds- och stödområdesfrågor samt hållning inom EU när det gäller olika energi- och handelsfrågor. Motionsyrkandena tas upp tillsammans med motsvarande avsnitt i skrivelsen under rubrikerna Strukturfondsfrågor, Stödområden och öregioner, Energiforskning m.m., Euratomfördraget samt Handelsfrågor. Inledningsvis redovisas något av resultatet från Agenda 2000-förhandlingarna, dvs. Europeiska rådets överenskommelse om den nya budgetplanen för , när det gäller gemenskapens strukturåtgärder. Förhandlingarna om Agenda 2000 slutfördes när möttes i . Bland annat rörde förhandlingarna den finansiella ramen för strukturfonderna under nästa programperiod . Totalt sett innebär resultatet av Agenda 2000-förhandlingarna att avsätts inom gemenskapen för struktur- och sammanhållningsfonderna för hela perioden. Enligt skall av strukturfonderna tilldelas mål 1, mål 2 och mål 3. Enligt mål 1 skall utveckling och strukturell anpassning av de regioner som släpar efter främjas. Mål 1-status kommer under nästa programperiod att ges åt nuvarande NUTS II-regioner vars bruttonationalprodukt per invånare är lägre än av gemenskapens genomsnitt, regionerna i de yttersta randområdena, vilka alla ligger under 75-procentströskeln (de franska utomeuropeiska departementen, m.m.), de områden som är berättigade till mål 6-stöd för . Mål 2 skall stödja den ekonomiska och sociala omställningen i områden med strukturella svårigheter. I dessa områden skall ingå områden som genomgår ekonomisk och social förändring i industri- och tjänstesektorn, landsbygdsområden på tillbakagång, tätortsområden med problem samt krisdrabbade områden som är beroende av fiske, allt definierat utifrån objektiva kriterier i lagtexterna. Högst av unionens befolkning kommer att omfattas av nya mål 2. Den vägledande uppdelningen av befolkningen på gemenskapsnivå för de olika typerna av mål 2-områden bör vara för industriområden, för landsbygdsområden, för tätortsområden och för fiskeberoende områden. Samma stödintensitet per capita kommer att gälla för alla mål 2-områden i hela gemenskapen. Mål 3 syftar till att stödja anpassning och modernisering av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning. Det skall gälla utanför mål 1. Gemenskapsinitiativen kommer att minskas till följande fyra initiativ: Interreg (gränsöverskridande, transnationellt och mellanregionalt samarbete), Equal (transnationellt samarbete för att bekämpa alla former av diskriminering och bristande jämställdhet på arbetsmarknaden), Leader (landsbygdsutveckling) och (ekonomisk och social förnyelse av stadsområden). av strukturfondernas åtagandebemyndiganden kommer att anslås för gemenskapsinitiativen. Vid fördelningen av medel mellan medlemsstaterna för mål 1 och 2 kommer man i enlighet med kommissionens förslag att utgå från följande objektiva kriterier: stödberättigad befolkning, regionalt välstånd, nationellt välstånd och allvarligheten i strukturproblemen, särskilt arbetslöshetsnivån. En lämplig avvägning kommer att göras mellan regionalt och nationellt välstånd. För mål 3 skall fördelningen efter medlemsstat huvudsakligen baseras på den stödberättigade befolkningen, sysselsättningssituationen och graden av problem när det gäller t.ex. social utslagning, utbildning, yrkesutbildning och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Förhandlingsresultaten för svensk del innebär bl.a. att det nya mål 1-området kommer att omfatta dels det gamla mål 6-området, dels kusten i , och . Det svenska nya mål 2-området är ännu inte avgränsat. Fastställandet av det nya mål 2-området börjar med att kommissionen lägger fast befolkningsramen för ett mål 2-område. Därefter föreslår regeringen vilka regioner som skall omfattas av detta område, varpå förhandlingar kommer att äga rum mellan kommissionen och regeringen. Det finns en risk, anför i motion 1998/99:N335, att kommunerna medfinansierar projekt genom att undandra medel från "ordinarie" verksamhet. Motionärerna föreslår en utredning om möjligheten att släppa in privata intressen för medfinansiering i samband med näringslivssatsningar. Vidare framhålls det att det är orimligt att EU skall kunna styra vilka områden i som kan beviljas nationellt regionalpolitiskt stöd. hävdar i motion 1998/99:U505 att genom krångliga regler och dåligt ledarskap har försvårat möjligheterna att dra nytta av de möjligheter som det svenska EU-medlemskapet ger. Regeringen har snålat med den nödvändiga nationella medfinansieringen och skapat de mest komplicerade reglerna i hela EU, anförs det. I motion 1998/99:N284 (s) framhålls det att tillgång till har varit positivt för skogslänen, men att krångel och byråkrati från svenska myndigheters sida har utgjort hinder. Beslutsfattandet måste förenklas, anser motionärerna. Motionärerna bakom motion 1998/99:N326 (m, kd) kritiserar att de övervakningskommittéer som inrättats har haft få inslag av småföretagare och att merparten av strukturfondspengarna går till offentliga aktörer och inte till dem som har de bästa projekten. Enligt motionärerna bör information om strukturfonderna vara anpassad till förhållandena hos småföretagen. Nya former för att stimulera småföretag att delta i strukturfondsprogrammen och nya medfinansieringsmodeller bör prövas. Även enskilda företag och privatpersoner bör kunna komplettera offentliga organ som medfinansiärer. Byråkratin måste minskas, anförs det. I motion 1998/99:N274 (kd) betonas att den med all kraft måste värna svenska intressen i förhandlingarna. Det är angeläget att utnyttjar strukturfondsmedlen fullt ut. Kommuner i samverkan med länsstyrelser och andra regionala organ m.fl. måste finna bättre former för ett effektivt samarbete kring regionala utvecklingsprojekt. Organisation och administration bör förbättras, framhåller motionärerna. I fyrpartimotionen 1998/99:N256 (kd, m, c, fp) sägs att det behövs en ökad samordning mellan och EG:s regionalpolitik. Den nuvarande uppsplittringen på ett nationellt system och ett EG-system är både svåröverskådlig och tungrodd enligt motionärerna. Systemet måste på ett bättre sätt än anpassas efter företagsamhetens villkor, och nya former bör prövas för att stimulera näringslivet att ta aktiv del i arbetet med strukturfonderna. Bland annat bör en ny finansieringsmodell prövas som möjliggör för enskilda företag och grupper av företag att upp till en viss gräns bidra till den nationella medfinansieringen. Ett skäl till dagens svårigheter är att företagens projektidéer blir utkonkurrerade av offentliga projekt. En annan svårighet är att bidragen utbetalas i efterskott. Enligt motion 1998/99:T325 (c) måste det bli enklare att söka och administrera stödpengar från EU. Det lokala och regionala inflytandet över strukturfondernas fördelning bör öka. I finns det en stor tröghet i utbetalandet av strukturfondsmedel, sägs det i motion 1998/99:N207 (c). Skälet är att de projektansvariga måste redovisa kostnaderna innan medel kan erhållas. Många projektägare har gett upp eller avstår från strukturfondsmedel. En viss andel av beviljade medel bör ges vid projektstarten, föreslås det. I motion 1998/99:N237 (fp) framhålls att den byråkrati som utvecklats i administrationen av målområdena, framför allt inom (), med all kraft måste motverkas. Bland annat bör det bli möjligt för projektägare att få förskott på beviljade medel. I skrivelsen (s. 151) redovisas att den gemensamma regional- och strukturpolitiken är det viktigaste instrumentet för att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utveckling mellan regionerna och på så sätt skapa en högre grad av social och ekonomisk sammanhållning inom unionen. kommer att sammanlagt ta emot ca 1,4 miljarder ecu från strukturfonderna, vilket motsvarar ca . Ett villkor för att medel från fonderna skall betalas ut är att de kompletteras med svenska offentliga medel samt i vissa fall privata medel. Insatserna sker inom ramen för särskilda program, s.k. samlade programdokument eller operationella program, som utarbetats av regionala eller nationella myndigheter och som fastställts i förhandlingar mellan kommissionen och den . Motioner som är likartade med de här aktuella har tidigare behandlats av arbetsmarknadsutskottet i olika sammanhang. Vissa av dessa frågor är inte längre aktuella med hänsyn till att ett förhandlingsresultat föreligger. anförde arbetsmarknadsutskottet (bet. 1997/98:AU2 s. 23) att byråkratin kring strukturfondsstöden måste minska och regelsystemen bli enklare. poängterade att åtgärder mot byråkrati och krångel kring strukturfonderna måste syfta till att underlätta hanteringen för såväl offentliga som privata mottagare liksom för föreningar, stiftelser etc. Utskottet utgick från att regeringen i den då aviserade regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62) skulle redovisa vidtagna eller planerade åtgärder och i förekommande fall lägga fram förslag till om hur förenklingar och effektivisering kan göras. I sitt betänkande 1997/98:AU11 , där den nämnda regionalpolitiska propositionen behandlas, uttalade arbetsmarknadsutskottet (s. 86) att utskottet utgick från att regeringen gör de förändringar som den bedömer är påkallade för att hanteringen av strukturfondsmedlen skall bli så effektiv som möjligt. Utskottet ansåg dock att större förändringar i organisationen kring strukturfondsarbetet bör vänta till nästa programperiod . De centrala fondansvariga myndigheterna, (), () och (), fick i uppdrag av Närings- och att se över och utveckla arbetsformer och administrativa rutiner m.m. vad gäller vissa strukturfondsprogram. redovisade de tre myn digheterna en gemensam rapport (Rapport om att se över och utveckla arbetsformer och administrativa rutiner m.m. vad gäller genomförandet av vissa strukturfondsprogram). Bland annat framförs i rapporten att de olika krav som ställs på de centrala fondansvariga myndigheterna inte alltid är förenliga. Strävan i är att samordna så mycket som möjligt medan budskapet från kommissionen är att hålla isär de olika fonderna. En allmän iakttagelse är att skillnader mellan nationella regelsystem och regelverket för ofta framhålls som bristande samordning mellan de fondansvariga myndigheterna. Systemskillnaderna är emellertid enligt rapporten av sådan karaktär att de i allmänhet kräver beslut av regeringen. Successivt har ett arbete med att samordna fonderna påbörjats. Genom den nya förordningen (1998:579) om vissa stöd från har ett förtydligande av arbetsfördelningen skett. Alla frågor av övergripande natur löses dock inte genom denna förordning, sägs det i rapporten. är organiserade utifrån ett visst regelsystem medan det svenska regionalpolitiska systemet har starka inslag av målstyrning - utan de krav på finansiella kontroller som strukturfonderna förutsätter. Enligt rapporten är strukturfondssystemets krav på stödmottagarna rimliga. På vissa håll tycks dock beslutsgrupperna inte ha förstått att de program som godkänts skall följas. Ett annat problem som nämns i rapporten är att de lokala skatteförvaltningarna har gjort olika tolkning av frågan huruvida ett bidrag från strukturfonderna skall anses utgöra en momspliktig intäkt för ett projekt. Rapporten avslutas med ett antal konkreta förslag, bl.a. att de fondansvariga myndigheterna skall slutföra utformning och samordning av föreskrifter, blanketter m.m. samt rutiner med avseende på tillsyn och kontroll. Vidare föreslås att de nämnda myndigheterna skall medverka till att utforma en enhetlig praxis för ärendehandläggningen hos sekretariaten vid beslutsgrupperna. Förslagen i rapporten är inte av den karaktären att regeringsbeslut krävs. presenterade den s.k. sitt betänkande EG:s strukturstöd, Ny organisation för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen (SOU 1999:24). (särskild utredare: f.d. riksdagsledamoten ) har samlat in och analyserat erfarenheter från första period med stöd från och lämnar förslag till hur strukturfondsprogrammen för nästa period kan tas fram och genomföras. Enligt utredningen har strukturfondsprogrammen inneburit ett nytt sätt att arbeta med regionala utvecklingsfrågor i . Programmen har lagt grunden för ökat samarbete i nya konstellationer, inte minst över kommun- och länsgränser. Tiden för att ta fram programmen var emellertid alltför kort och förankringsprocessen blev lidande. Näringslivet kom inte in i programarbetet i den omfattning som varit önskvärt. I genomförandet av programmen har arbetet i beslutsgrupper och övervakningskommittéer fungerat olika bra, sägs det i utredningen. pets delaktighet i genomförandet varierar. Beslutsgruppernas sekretariat har byggt upp en bred kompetens som hög arbetsbelastning utgjort ett problem. Medfinansieringen och förbudet mot förskott av strukturfondsmedel har medfört svårigheter främst för mindre projektägare, påpekas det i utredningen. Näringslivets delaktighet i programgenomförandet har varit av liten omfattning genom att privata medel inte är godkända som medfinansiering. Vidare har överprövningen av projektbeslut, där de utbetalande myndigheterna kan återkalla beslutsgruppens beslut om stöd, skapat en osäkerhet hos projektägarna. Enligt utredningen har administrationen kring utbetalningar präglats av problem och oklarheter. De olika fonderna ställer skilda krav på kontroll och redovisning som sökt samordna hanteringen av utbetalningar. De utbetalande myndigheterna har utvecklat olika system för granskning av utbetalningar. Otydlig ansvarsfördelning mellan beslutsgruppssekretariat och utbetalande myndigheter har medfört onödigt dubbelarbete. Vidare har brister i IT-system m.m. medfört effektivitetsförluster. Den särskilda utredaren gör följande överväganden: Det är nödvändigt att partnerskapet deltar aktivt både i framtagandet och genomförandet av strukturfondsprogrammen. Privata medel bör godkännas som stödgrundande för strukturfondsstöd, så att enskilda företag kan delta aktivt i genomförandet. Beslutsgrupperna bör avskaffas och nämnder inrättas vid länsstyrelserna och självstyrelseorganen. De som fattar beslut om projekt bör också utses till utbetalningsmyndigheter. En pott för länsövergripande satsningar bör avsättas inom de nya programmen. En generell möjlighet till förskott på beviljat strukturfondsstöd bör införas. Övervakningskommittéerna bör förstärkas som strategiska politiska organ; i första hand bör ledamöterna vara förtroendevalda från kommuner och landsting. Det bör utses en förvaltningsmyndighet (ny myndighet eller ) för strukturfondsprogrammen. Enligt information från bereds de nämnda utredningsförslagen. För att inhämta synpunkter på utredningen anordnades en hearing . Därutöver kunde skriftliga synpunkter lämnas . Regeringen kommer enligt uppgift att fatta beslut i ärendet . Enligt näringsutskottet visar såväl motionerna som de redovisade utredningarna att det nuvarande strukturfondssystemet är behäftat med ett antal organisatoriska och administrativa problem. ansluter sig till den uppfattning som tidigare uttryckts av arbetsmarknadsutskottet, nämligen att byråkratin kring strukturfondsstöden måste minska och regelsystemen bli enklare. Hela hanteringen av strukturfondsmedlen måste effektiviseras. En sådan effektivisering måste i sak innebära att finansieringsfrågan löses på ett smidigt sätt. Bland annat bör näringslivet och enskilda företag kunna ta aktiv del i arbetet och till en viss gräns bidra med medfinansiering. Vidare bör det bli möjligt för projektägare att få förskott på beviljade medel. ser det som en nödvändighet att strukturfondssystemet reformeras och effektiviseras för att det skall vara möjligt att på ett ändamålsenligt sätt utnyttja EG:s strukturfondsmedel fullt ut. ser positivt på den presenterade och anser att den i det väsentliga kan ligga till grund för här angiven kursriktning. bör en ökad samordning mellan och EG:s regionalpolitik övervägas. Med hänvisning till det nu anförda tillstyrker näringsutskottet de berörda yrkandena i motionerna 1998/99:U505 (c), 1998/99:N256 (kd, m, c, fp), 1998/99:N274 (kd), 1998/99:N326 (m, kd) och 1998/99:N237 (fp). Övriga motionsyrkanden avstyrks i den mån de inte tillgodoses genom näringsutskottets ställningstagande. I motion 1998/99:MJ224 erinras om att EG-stödet på fiskets område i huvudsak ges inom ramen för det strukturstöd som kan hänföras till mål 5a. Enligt motionärerna är det angeläget att undersöka möjligheterna att bättre utnyttja EG:s stöd för landsbygdsutveckling, det s.k. 5b-stödet, för fiskeberoende områden. Öarna nämns vid sidan av regionerna i ett tillägg till Amsterdamfördraget, framhålls det i motion 1998/99:N258 (s). Inom EU har framarbetats och antagits ett betänkande om problemen för unionens öregioner. Frågor som lyfts fram är en strukturfondsreform, statliga stöd, avgiftsbefrielser m.m. Motionären framhåller att en nationell strategi bör utarbetas för att integrera i den inre marknaden enligt Amsterdamfördragets tillägg om öar. Lika väl och lika aktivt som försökt förbättra förutsättningarna för de nordliga regionerna bör säkra de svenska öarnas framtida utvecklingsmöjligheter, sägs det i motion 1998/99:N227 (m). EU:s medlemsstater har i Amsterdamfördraget, regeringskonferensen och parlamentet uttalat vikten av särskilda åtgärder för öar.