yttr · GM05TU1y · 1999-01-01 00:00:00 — ekonomiska vårproposition (utg.omr. 22 Kommunikationer) 1998/99 TU1y Till finansutskottet beslöt att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (1998/99:100), i vad avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. (yrkandena 1-5) och vissa skattefrågor (yrkandena 25-28) jämte de motioner som kan komma att väckas, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I detta yttrande behandlar trafikutskottet yrkande 4 i propositionens förslag till riksdagsbeslut, innebärande att såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete, i de delar som berör trafikutskottets beredningsområde. Vidare behandlar utskottet följande motioner: - 1998/99:Fi14 yrkande 5 (delvis) av m.fl. (m), - 1998/99:Fi15 yrkande 4 (delvis) av m.fl. (kd), - 1998/99:Fi16 yrkandena 8 och 23 (delvis) av m.fl. (c), - 1998/99:Fi17 yrkande 4 (delvis) av m.fl. (fp). Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden Regeringen föreslår att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 7.1 i propositionen. Under ett totalt utgiftstak för staten för nämnda återfinns en fördelning av dessa belopp på 27 utgiftsområden. För utgiftsområde 22 Kommunikationer föreslås ramar om för , för och för . I förhållande till redovisade beräkningar i budgetpropositionen för innebär ramförslagen en minskning med respektive . Regeringen säger sig vid beräkningarna ha förutsatt vissa utgiftsminskningar vad gäller väghållning, upphandling av interregional trafik, övrig verksamhet inom kommunikationsområdet, forskning m.m. Regeringen konstaterar att anvisade medel för genomförandet av de åtgärder som ingår i den nationella väghållningsplanen, i stomnätsplanen för järnvägar och i länsplanerna för regional transportinfrastruktur helt har förbrukats . Detta innebär att också tidigare anslagssparanden, härrörande från förseningar i utbyggnaden av vägar och järnvägar, helt har förbrukats. Även om de framlagda förslagen till ramar innebär att vissa planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunna genomföras säger sig regeringen ha ambitionen att upprätthålla en fortsatt god väg- och järnvägsstandard genom att hålla drift- och underhållsinsatserna på en hög nivå. Regeringen konstaterar att det hittillsvarande arbetet för ökad trafiksäkerhet på vägnätet inte har givit avsedda effekter. Därför krävs kraftfulla åtgärder. Regeringen kommer att omprioritera medel från byggande av stamvägar till sådana åtgärder på vägnätet som ger ökad trafiksäkerhet. Som följd härav kommer vissa vägbyggnadsprojekt att senareläggas. För att trafiksäkerhetsmålen skall nås krävs emellertid ytterligare omprioriteringar. Regeringen ser möjligheter till omprioriteringar inom ramen för verksamhet. Sålunda bör verkets interna administration kunna effektiviseras. Vidare bör verkets arbete med sektorsuppgifter kunna begränsas till främst åtgärder som har god effekt på miljö och trafiksäkerhet. En långsiktig kostnadssänkning kommer att inledas . Det medelsutrymme som härigenom uppkommer kan användas för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet i syfte att nå uppsatta trafiksäkerhetsmål. Regeringen betonar i sammanhanget att omfördelningarna inte får drabba prioriterade områden såsom ombyggnadsåtgärder på det regionala vägnätet eller satsningen på åtgärder för ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kollektivtrafiksystemet. Regeringen bedömer att de utgiftsbegränsande åtgärderna och de utgiftsnivåer som föreslås inte kommer att menligt påverka vidmakthållandet av befintliga järnvägar. Däremot kommer inte samtliga planerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna att kunna genomföras . Regeringen framhåller betydelsen av utbyggnaden av avancerad infrastruktur och höjning av IT-kompetensen så att den nya tekniken skall bli mer tillgänglig för alla i hela landet. Den inhemska IT- och elektronikbranschen bör ges förutsättningar att snabbt växa i bredd och volym. I motion Fi14 framhåller m.fl. (m) att transportpolitiken som övergripande strategi måste grundas på efterfrågan på miljöanpassade transporter. Enligt motionärerna utgör den underdimensionerade infrastrukturen i ett hinder för företagens expansion och medför svårigheter vid nyetableringar. vill mot den bakgrunden öka väganslagen med och med dessa medel påbörja ett särskilt vägbyggnadsprogram. Med hänsyn till den bekymmersamma situationen i bör en del av dessa medel utnyttjas för investeringar där. Det föreslagna medelstillskottet skall också gå till att återta eftersatt underhåll. I motionen riktas kritik mot regeringen för att den ekonomiska vårpropositionen saknar varje antydan om hur storstädernas trafikproblem skall lösas. Inte heller anvisar regeringen någon finansiering av det för hela landets järnvägstrafik så viktiga "tredje spåret" i . Propositionen innehåller inte heller något ställningstagande till frågan om tunneln genom . Motionärerna efterlyser ett beslut som möjliggör ett utnyttjande av den investering som redan gjorts i detta projekt. I motion Fi15 betonar m.fl. (kd) betydelsen av goda transporter för tillväxt. Motionärerna noterar att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen anför att ett väl underhållet väg- och järnvägsnät med hög trafiksäkerhet är nödvändigt för att skapa goda förutsättningar för näringsliv och boende i hela . Trots detta avser regeringen att göra stora nedskärningar av vägunderhållet. I förhållande till regeringens förslag föreslås i motionen ytterligare medel för vägunderhåll, för , för och för . De föreslagna medelstillskotten skall enligt motionen delvis finansieras genom en omfördelning inom utgiftsområdet. Härutöver framhåller motionärerna att de farligaste vägsträckorna bör byggas om till fyrfiliga vägar med mittbarriär. Goda kommunikationer är en förutsättning för att hela skall utvecklas, framhåller m.fl. (c) i motion Fi16. Med hänsyn till den dåliga vägstandarden måste insatser för drift och underhåll samt bärighetshöjande åtgärder prioriteras. I motionen föreslås därför att ramen för ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare föreslår motionärerna att det inom ramen avsätts medel för att snabbfärjan mellan fastlandet och skall kunna gå i trafik året runt. Kostnaden för detta beräknas till . Slutligen anförs i motionen att regeringen i förhandlingarna om EU:s regionalpolitiska stöd bör ta med infrastruktursatsningar, eftersom dessa så tydligt främjar företagsutveckling och befolkningsutveckling i områden som får strukturstöd. I samma motion aktualiseras frågan om en utbyggnad av IT-kommuni-kationerna. Enligt motionärerna råder det bred enighet om att det enda medium som kommer att klara de informationsvolymer det blir fråga om i ett utbyggt IT-samhälle är optiska fibrer. Den mest kostsamma delen av fibernätet är den som går sista biten in i hemmen. Här finns dock risk för att monopolsituationer uppstår. I storstäder och större tätorter kommer med all säkerhet fiber till hemmen mycket snart. finns risk för att större delen av landet ställs utanför utvecklingen. Därmed kan informationstekniken bidra till en ökning, snarare än till en minskning, av de regionala klyftorna i landet. Av tradition har staten tagit på sig ansvaret för stora infrastrukturinvesteringar. Så bör fallet vara även på IT-området, menar motionärerna. I enlighet härmed bör staten ansvara för att det byggs ett finmaskigt optiskt fibernät, där alla hushåll och företag i landet ansluts till knutpunkter. Mellan dessa knutpunkter bör kommersiella aktörer ta det huvudsakliga ansvaret för infrastrukturen. Staten bör vidare på lika villkor till alla operatörer tillhandahålla det accessnät som skulle uppstå. Mycket talar enligt motionärerna för att den finmaskiga infrastrukturen bör hanteras av ett statligt verk eller bolag. Regeringen bör redan i budgetpropositionen för presentera ett förslag om den institutionella lösningen och den praktiska finansieringen av ett finmaskigt fibernät (yrkande 8). m.fl. (fp) konstaterar i motion Fi17 att regeringen har tvingats gå i den av förordade riktningen innebärande en lägre ram för utgiftsområde 22. Motionärerna accepterar regeringens bedömningar vad gäller väganslaget . Vissa besparingar bör också kunna göras i fråga om banhållning. Rederistödet bör kunna avvecklas. I motionen aktualiseras också frågan om alternativa former för finansiering av infrastrukturinvesteringar. I ett läge med otillräckliga resurser kan samhällsekonomiskt angelägna projekt komma till genomförande utan att statens budget belastas av en tung investeringskostnad. Enligt motionärerna är trafiklösningar i eller kring storstäderna mest intressanta i sammanhanget. I tabellen nedan redovisas regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer samt de olika partiernas förslag till ändringar i förhållande till regeringens förslag. Regeringen 25 260 24 674 25 001 Moderata samlingspartiet -1 517 -1 722 -722 +210 +60 +110 +500 +500 +500 liberalerna -1 800 -1 800 -1 800 Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning samt övergripande informationsteknikfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav till väg och järnväg. beslutade (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) om en utveckling av transportinfrastrukturen som skall främja ett miljöanpassat och trafiksäkert transportsystem och bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Sammanlagt skulle användas för att förverkliga inriktningen . Riksdagsbeslutet har legat till grund för trafikverkens infrastrukturplaner för . fick och med anledning av riksdagsbeslutet uppdrag och direktiv angående den långsiktiga planeringen av transportinfrastrukturen inom sina respektive områden. inkom till regeringen med förslag till en nationell plan för vägtransportsystemet, innefattande bl.a. ett förslag till nationell väghållningsplan. redovisade ett förslag till stomnätsplan. fattade regeringen beslut om fastställelse av den nationella väghållningsplanen respektive stomnätsplanen. Besluten innebar vissa avvikelser i förhållande till verkens förslag. I samband med sitt inriktningsbeslut godkände regeringens förslag om en ny form av länsbaserad regional investeringsplanering för samtliga trafikslag. Beslutet i denna del innebar att de regionala väghållningsplanerna och de s.k. LTA-planerna ersattes av trafikslagsövergripande länsplaner avseende nyinvesteringar och förbättringsåtgärder i regional infrastruktur. Sammanlagt skulle användas för sådana åtgärder . Merparten av dessa medel har av regeringen fördelats på regioner och, av s.k. regionberedningsgrupper, på län. I skrivelse 1998/99:8 redovisade regeringen för kännedom en sammanfattning av innehållet i och planer och i läns-planerna samt regeringens ställningstaganden. hade inga erinringar mot vad regeringen där anförde (bet. 1998/99:TU5, rskr. 1998/99: 150). Utskottet kan konstatera att regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet innebär vissa neddragningar i förhållande till de beräkningar som redovisades i budgetpropositionen för . Vidare konstaterar utskottet att och vill göra ytterligare besparingar medan och förslag ligger på en något högre nivå än regeringens. Utskottet delar den grundläggande bedömning som kommer till uttryck i motionerna, nämligen att goda kommunikationer är en viktig förutsättning för tillväxt i hela landet. Enligt det transportpolitiska beslut som fattade är det övergripande målet för transportpolitiken att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). inriktningsbeslut innebar, som framgår ovan, att sammanlagt skulle användas för att förverkliga inriktningen . Utskottet anser att denna volymmässiga inriktning bör ligga fast. kan utskottet konstatera att det övergripande målet om balans i statens finanser samt nödvändigheten av att väga resursförbrukningen inom transportområdet mot andra angelägna samhällsbehov framtvingat en viss sänkning av ambitionsnivån . Detta har medfört att samhällsekonomiskt viktiga infrastrukturprojekt inte har kunnat komma till utförande inom planerad tid. Dessutom har inte tillräckliga resurser kunnat avsättas för underhåll av och förbättringsåtgärder på den befintliga infrastrukturen. Till följd härav är vägnätet inte överallt av den standard som vore önskvärt. Brister i vägstandarden innebär inte bara försämrad framkomlighet utan får också icke önskvärda trafiksäkerhets- och miljökonsekvenser. Mot denna bakgrund noterar utskottet med tillfredsställelse regeringens i propositionen deklarerade ambition att trots framtvingade resursneddragningar hålla drift- och underhållsinsatserna på en hög nivå. Liksom regeringen bedömer utskottet att det i nuvarande statsfinansiella läge är bättre att skjuta upp vissa kostnadskrävande nyinvesteringar och att i stället satsa en förhållandevis stor del av tillgängliga resurser på att vidmakthålla den befintliga transportinfrastrukturen. Även om vägnätet inte överallt kunnat hållas i ett tillfredsställande skick vill utskottet betona att staten gjort stora ansträngningar för att förbättra situationen. Utskottet vill i sammanhanget erinra om beslut , vilket innebar att den tioåriga s.k. bärighetssatsning som påbörjades skulle utökas, och om det s.k. infrastrukturbeslutet , som innebar att den utökade satsningen skulle fullföljas . Beslutet innefattade bl.a. satsningar på att återta eftersatt underhåll på vägnätet, rekonstruktion av vägar samt tjälsäkringsåtgärder. Utskottet konstaterar också att åtgärder för ökad bärighet, rekonstruktion och tjälsäkring i länsplanerna för regional infrastruktur för tas upp till ett sammanlagt belopp av , vilket motsvarar av hela det belopp som regeringen anvisat till dessa planer. Utskottet har (bet. 1998/99:TU9) uttryckt stark oro över att den fleråriga positiva utvecklingen i riktning mot ett minskat antal dödade och svårt skadade i vägtrafiken har brutits. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen aviserar kraftfulla åtgärder för att den s.k. nollvisionens mål skall kunna förverkligas. Med hänsyn till betydelsen av en god trafiksäkerhet anser utskottet i likhet med regeringen att en viss omprioritering av medel från byggande av stamvägar till trafiksäkerhetshöjande åtgärder på vägnätet, liksom vissa besparingar inom administration måste accepteras. I sammanhanget noterar utskottet att de aviserade insatserna för en höjd trafiksäkerhet, enligt vad regeringen betonar, inte får drabba sådana prioriterade områden som ombyggnadsåtgärder på det regionala vägnätet eller satsningen på ökad tillgänglighet för funktionshindrade i kollektivtrafiksystemet. I en av de motioner som behandlas, Fi17 (fp), framhålls att alternativa former för finansiering av infrastrukturprojekt är intressanta, särskilt i tider med otillräckliga budgetresurser. Denna fråga har utskottet behandlat i sitt av godkända transportpolitiska betänkande (bet. 1998/99: TU8). Med anledning av motioner i ämnet konstaterade utskottet att det nu gällande transportpolitiska beslutet förutsätter att drift, underhåll och investeringar i huvudsak även fortsättningsvis skall finansieras med statliga anslag utifrån en samhällsekonomisk grundsyn. Detta hindrade inte, betonade utskottet, att alternativa finansieringsformer prövades. Med hänvisning till pågående beredningsarbete var dock utskottet inte berett att tillstyrka någon åtgärd med anledning av motionerna. Utskottet, som inte ändrat uppfattning, vill dock framhålla att det ser mycket positivt på att frågan om alternativa finansieringsformer övervägs. I motion Fi14 (m) föreslås att väganslagen ökas, bl.a. för att få till stånd investeringar i . Motionärerna är också kritiska till att regeringen i vårpropositionen inte anvisar någon finansiering av det s.k. tredje spåret. Frågan om trafiklösningar har utskottet behandlat i sitt transportpolitiska betänkande (bet. 1998/99:TU8). Där framhöll utskottet bl.a. att det med tanke på trafiksystemens nationella betydelse är ett riksintresse att trafikproblem kan lösas. Vidare uttalade utskottet att en framtidsanpassad och hållbar trafiklösning kräver långsiktiga beslut som förutsätter att berörda parter agerar gemensamt. Vad gäller spårkapaciteten i framhöll utskottet att en fortsatt utbyggnad är nödvändig om den lokala, regionala och nationella tågtrafiken skall kunna utvecklas. Enligt utskottets mening kunde en utbyggnad av ett tredje spår i ytläge vid , i kombination med en vägtunnel som ersättning för , medföra en ökad trafikkapacitet över samt väsentligt förbättra miljön i och göra de kulturhistoriska värdena i området mer tillgängliga. Utskottet kunde därför med tillfredsställelse konstatera att staten och gemensamt uttalat att ett tredje spår förutsätter en helhetslösning som innebär att ersätts med en biltunnel. I samma betänkande noterade utskottet att tillsammans med och utreder de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för alternativa åtgärder, bl.a. ökad spårkapacitet, i . Vidare noterades att kommer att engagera sig i storstadsregionernas transportsystem och därvid lägga särskild vikt vid möjligheterna att långsiktigt lösa de finansiella förutsättningarna för att genomföra storstadsprojekt. I motion Fi14 (m) efterlyses ett beslut som möjliggör ett utnyttjande av den investering som lagts ner i . Utskottet vill med anledning härav erinra om att frågan om framtid bereds inom . Beredningen innefattar bl.a. en noggrann analys rörande de samhällsekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av ett fullföljande och alternativa lösningar. Som utskottet tidigare anfört (bet. 1998/99:TU5) bör resultatet av beredningsarbetet avvaktas. I motion Fi15 (kd) förordas att de farligaste vägsträckorna byggs om till fyrfilig väg med mittbarriär. Utskottet vill med anledning härav erinra om att försök pågår med mittbarriär i form av ett s.k. vajerräcke på en sträcka av i . Enligt vad utskottet erfarit har försöket visat sig ha positiva trafiksäkerhetseffekter. Mot bakgrund av metodens kostnadseffektivitet, särskilt i jämförelse med alternativet att bygga ny motorväg, vill inte utskottet utesluta att den kan komma till mer allmän tillämpning. Det bör emellertid ankomma på i första hand regeringen och att ta ställning till denna fråga. I motion Fi16 (c) föreslås att medel avsätts för att den nya höghastighetsfärjan mellan fastlandet och skall kunna gå i trafik året runt. Utskottet har (bet. 1998/99:TU6) avstyrkt ett motionsyrkande av samma innebörd, bl.a. med hänvisning till att regeringen i nästa budgetproposition avser att återkomma till frågan om utformningen av ett godstransportstöd för . I motion Fi16 (c) uttalas att staten bör ta ansvar för utbyggnaden av ett finmaskigt optiskt fibernät. Enligt motionärerna talar mycket för att den finmaskiga infrastrukturen, som skall innefatta alla hushåll och företag i landet, bör hanteras av ett statligt verk eller bolag. Frågor om en digital infrastruktur har utförligt behandlats i trafikutskottets betänkande Informationssamhället inför 2000-talet (bet. 1998/99:TU4). Av betänkandet framgår att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att undersöka tillgången till avancerad informations- och kommunikationsteknisk infra-struktur ur ett regionalt och socialt perspektiv (dir. 1998:61). Utredaren skall presentera förslag till hur staten i samverkan med näringsliv och teleoperatörer kan medverka till att en god regional och social täckning av avancerad informations- och kommunationsteknisk infrastruktur kan uppnås. Uppdraget skall redovisas . noterar i sammanhanget att regeringen i vårpropositionen (utg.omr. 22) framhåller betydelsen av en utbyggd avancerad infrastruktur liksom en höjning av IT-kompetensen så att den nya tekniken blir mer tillgänglig för alla i hela landet. I motion Fi17 (fp) förordas en avveckling av det s.k. rederistödet. Frågan om det statliga stödet till sjöfarten har senast behandlats av trafikutskottet i budgetbetänkandet (bet. 1998/99:TU1). Av utskottets redovisning framgår bl.a. att regeringen, , de gröna, och fackförbundet enades om hur det statliga stödet till sjöfarten borde utformas. Enligt uppgörelsen skall stödet bygga på den s.k. bruttomodellen, som innebär full återbetalning av skatt för tillfälligt anställda och stöd till de sociala avgifterna med . per årsarbetskraft t.o.m. . Utskottet sade sig se mycket positivt på uppgörelsen och instämde i bedömningen att den skapade förutsättningar för en god utveckling av svensk sjöfartsnäring. Vidare noterade utskottet att stödet skulle utvärderas. Med hänvisning härtill föreslog utskottet att skulle ställa sig bakom överenskommelsen. beslöt i enlighet med utskottets hemställan (rsk. 1998/99:79). Utskottet, som står fast vid sin uppfattning, anser att det ännu är för tidigt att ta ställning till frågan om statligt stöd till sjöfarten efter utgången av den period som nämnda överenskommelse omfattar. Med hänvisning till vad som ovan anförts tillstyrker trafikutskottet för sin del regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer . anser att bör avslå motionerna Fi14 (m) yrkande 5 (delvis), Fi15 (kd) yrkande 4 (delvis), Fi16 (c) yrkandena 8 och 23 (delvis) och Fi17 (fp) yrkande 4 (delvis). I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), Tom (), (), (), (), Skånberg (kd), (), (), (), (), (), () och (). Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden (), Tom (), () och () anför: Transportpolitiken måste grundas på kundernas efterfrågan och krav på miljöanpassade transporter. Den underdimensionerade infrastrukturen i utgör ett hinder för företagens expansion och försvårar nyetablering. Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning bör väganslagen ökas med för att ett särskilt vägbyggnadsprogram skall kunna påbörjas. Medelstillskottet bör till en del användas för att återta eftersatt underhåll. Med hänsyn till den bekymmersamma situationen i bör en del av medlen också utnyttjas för investeringar där. Vi moderater noterar med förvåning att den ekonomiska vårpropositionen saknar varje antydan om hur storstädernas trafikproblem skall lösas. Inte heller anvisas någon finansiering av det för hela landet så viktiga "tredje spåret". Vidare sägs i propositionen ingenting om framtid. Regeringen bör i denna fråga fatta ett beslut som möjliggör ett utnyttjande av den investering som redan gjorts i projektet. Ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer bör fastställas till , respektive . Ett sådant ställningstagande innebär att bör bifalla motion Fi14 (m) yrkande 5 i denna del. Regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden () och Skånberg (kd) anför: Goda transporter är en förutsättning för tillväxt. Trots att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen anför att ett väl underhållet väg- och järnvägsnät med hög trafiksäkerhet är nödvändigt för att skapa goda förutsättningar för näringsliv och boende i hela vill regeringen göra stora nedskärningar inom väghållningen. Vi kristdemokrater anser att vägunderhållet i förhållande till regeringens förslag för bör tillföras , respektive . Finansieringen bör delvis lösas genom en omfördelning inom ramen för utgiftsområde 22. Vi föreslår att ramen för utgiftsområde 22 beräknas till , respektive . Innebörden av detta ställningstagande är att bör bifalla motion Fi15 (kd) yrkande 4 i denna del. Regeringens förslag till utgiftsramar samt övriga nu behandlade motionsyrkanden bör följaktligen avslås. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden () anför: Goda kommunikationer är en förutsättning för att hela skall utvecklas.