yttr · GM05SkU1y · 1999-01-01 00:00:00 — Budgetpropositionen 1998/99 SkU1y Till finansutskottet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare och om sänkt fastighetsskatt på hyreshus. Utskottet har inte heller någon invändning mot att det fasta beloppet på skall utgöra inkomstskatt . Regeringens beräkning av statsbud-getens inkomster biträds av utskottet. I yttrandet tar utskottet även upp utgiftsramen för och uppbörd (Utgiftsområde 3). Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar för området . Utskottet avstyrker samtliga motioner. Moderata samlingspartiet, , har i avvikande meningar ställt sig bakom de egna budget-alternativen. och har härvid begärt en högre utgiftsram för och uppbörd. och har i särskilda yttranden redovisat den skattepolitiska inriktning som partierna verkar för. har berett skatteutskottet och socialförsäkringsutskottet till-fälle att avge yttrande över budgetpropositionens beräkning av statsbudget-ens inkomster (yrkandena 8 och 30-32) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan Social-demo-kraterna, och . Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtaganden . Andra områden - såsom Europapolitiken och säkerhetspolitiken - omfattas däremot inte. En utgångspunkt är att respekt visas för tidigare överenskommelser inom andra partikonstellationer. Hit hör uppgörelserna om den nya budgetprocessen, pensionsreformen, ställning, energipolitiken och försvars-politiken. Utskottet tar i det följande upp dels de förslag på skatteområdet som ingår i budgetförslagen från regeringen, Moderata samlings-partiet, Krist-demo-krat-erna, och (, dels förslagen om utgiftsramar för och uppbörd 1999--2001 (. Regeringen bedömer att ytterligare sänkningar av inkomstskatten för låg- och medelinkomsttagare bör genomföras. Utvärderingen av skattereform visade att det behövdes kompletterande åtgärder för att det åsyftade fördelningspolitiska utfallet skulle uppnås. har därför värnskatten ersatts med en statlig skatt på på taxerade förvärvsinkomst-er överstigande . Som en tillfällig åtgärd under föreslår regeringen nu en sär-skild skattereduktion för personer med pensions-grundande inkomster . därefter bör enligt vad regeringen anför olika möjligheter till permanenta system med en likartad inriktning prövas. bör ambitionen vara att andelen skattskyldiga som erlägger statlig inkomstskatt nedbringas från dagens till . Befintliga s.k. skatte-förmåner bör ses över för att utröna i vilken mån dessa kan minskas. Hyresgästerna har inte på samma sätt som villaägarna fått del av räntefallet . Regeringen föreslår därför att fastighetsskatten för hyreshus temporärt sänks från 1,5 till . Regeringen förväntar sig att den lägre skattenivån omsätts i lägre hyror och avgifter. En parlamentarisk utredning har fått i uppdrag att se över fastighets-beskattningen och föreslå en rättvisare utformning av fastighetsskatten. En särskilt viktig fråga är hur man skall åstadkomma en lättnad för permanent boende i attraktiva kust- och skärgårdsområden. I avvaktan på att utredningens analys blir klar avser regeringen att frysa taxeringsvärdena nivå även för . Arbetet med förenklade skatteregler för företagen drivs vidare. Reglerna för enskilda näringsidkare och delägare i handels-bolag är i princip likvärdiga med dem som gäller för aktiebolag. Egenföretagare som startar en ny verksamhet har fått möjlighet att kvitta underskott i näringsverksamhet mot tjänsteinkomster. För ägare till onoterade aktiebolag har en partiell lättnad i ägarbeskattningen införts. Socialavgifterna har reducerats på ett sätt som särskilt för de mindre företagen gett bättre förutsättningar för nyanställningar. Skattereglerna för de mindre företagen har enligt vad regeringen anför fått en struktur som i allt väsentligt bör bestå och tillåtas verka under en följd av år. har fått tilläggsdirektiv om en förenkling av såväl redovisnings- som skatteregler med särskild inriktning på företag i tjänstesektorn, och ett förslag kommer att presenteras . När det gäller stoppreglerna för fåmans-företag har ett utredningsförslag lämnats . Regeringen avser att under det närmaste året föreslå att stoppreglerna med några få undantag slopas och ersätts med allmänna regler. Regeringen bedömer att frågan om kapitalinkomstskattesatsens nivå och förmögenhetsskatten bör övervägas . Skattereformen innebar en effektivisering av beskattningen av kapitalinkomster. En kombination av basbreddningar och sänkt skatteuttag kunde genomföras inom ramen för ett ökat skatteuttag. Det bör enligt regeringen noteras att beskattningen av personliga kapitalinkomster i en liten öppen ekonomi i första hand kan ses som en beskattning av sparande med en begränsad inverkan på näringslivets realinvesteringar. Detta innebär bl.a. att det angelägna kravet på en likformig beskattning av sparandet kan upprätthållas utan nämnvärd inverkan på investeringarna. För nystartade företag och för mindre företag utan tillgång till de internationella kapitalmarknaderna kan dock beskattningen av sparande också vara betydelsefull för real-investeringar och sysselsättning. I budgetpropositionen anförs vidare att internationaliseringen ställer ökande krav på poli-tikens utformning och att uppmärksamheten på potentiellt eroderande skattebaser behöver förstärkas och beredskapen höjas för korrigerande åtgärder. Vid beskattningen av privat konsumtion genom mervärdesskatt och olika punktskatter har högre skattesatser än sin omvärld. Den vanliga gränshandeln utgör i detta sammanhang ett mindre problem än den framväx-ande elektroniska handeln med dess lägre transaktionskostnader för konsu-menterna. Överenskommelser mellan länderna är enligt regeringen helt nödvändiga för att effektivisera kontrollen, men även för att etablera skydds-nät i form av minimiskattesatser på olika områden. Det är därför enligt regeringens mening av stor vikt att den över-enskommelse om ett skattepaket mot skadlig skattekonkurrens på företags- och kapitalskatteområdena som EU-ländernas finansministrar beslutat om genomförs . Förhandlingar pågår också om ett direktiv om beskattning av ränteinkomster. Medlems-länderna skall kunna välja mellan att införa en källskatt på och att lämna uppgifter om inkomsterna till den skattskyldiges hemland så att be-skattning i sin helhet kan ske där. Ett annat område där det enligt regeringen är angeläget med minimiskattesatser är energiområdet. Även här diskuterar EU:s medlems-länder ett direktiv-förslag från kommissionen med inriktningen att införa minimiskatter för samtliga energislag, dvs. även på el, kol och naturgas. Med den starkare grund som lagts för ekonomi genom budgetsaneringen och låginflationspolitiken skapas enligt vad regeringen anför ett större utrymme för framtidssatsningar på en rad områden. Det handlar om att verka för en uthålligt hög ekonomisk tillväxt, en stigande sysselsättning, en förstärkt generell välfärd, en bättre utbildning och en fortsatt utveckling mot ekologisk hållbarhet. Det är därför enligt regeringen viktigt att göra en översyn av skattesystemet, och regeringen har bjudit in samtliga riksdagspartier till överläggningar om skattepolitikens framtida inriktning. Överläggningarna skall särskilt gälla frågan om det är möjligt att förbättra betingelserna för hög tillväxt och hög sysselsättning genom att stimulera arbete, företagande, utbildning och sparande med skattepolitiska åtgärder. De ändrade förutsättningar för skattesystemet som bl.a. följer av den ökande internationaliseringen bör beaktas. Vidare sägs att åtgärder inom skatte-politiken inte får äventyra starka offentliga finanser eller en sund samhällsekonomi, inte äventyra en god kvalitet inom skola, vård och omsorg och inte leda till ökade klyftor i samhället. Skattesystemet skall också vara enkelt, likformigt, ha låga skattesatser och breda skattebaser. Moderata samlingspartiet anför i sina partimotioner att det övergripande målet för den ekonomiska politiken skall vara att skapa förutsättningar för snabb tillväxt, en kraftig höjning av antalet nya arbetstillfällen, en god reallöneutveckling och ett minskat bidragsberoende. Den politiska sektorns inflytande måste minska så att utrymme skapas för privat verksamhet och individuellt ansvar. Överflyttning av verksamhet till den privata sektorn, avregleringar och skattesänkningar är enligt motionärerna förutsätt-ningar för fler och växande företag och nya arbetstillfällen. En social skattepolitik som syftar till att alla skall kunna leva på sin lön måste enligt motionärerna stå på två ben. Det ena är en kraftfull skatte-sänknings-politik som syftar till att växla lägre skatter mot minskat behov av bidrag och offentliga subventioner. bör målet vara att den som är i behov av bidrag och offentligt stöd inte skall betala skatt och att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag. Det andra benet är reformer på skatteområdet som syftar till att stärka tillväxtkraften i ekonomin så att den höga arbetslösheten kan pressas tillbaka och antalet människor som av andra skäl blivit helt beroende av det offentliga för sin försörjning minskar. För de kommande tre åren lägger motionärerna fram förslag om en serie skatte-sänkningar på arbete, boende och familjer som bl.a. medför att skattereformens principer om högst marginalskatt för de flesta och en högsta marginalskatt på åter nås. Värnskatten slopas helt och ett särskilt avdrag på vid den kommunala beskattningen kompenserar för uttaget av pensionsavgift. 2001 beräknas avdraget kunna uppgå till . Grundavdraget höjs med och det särskilda grundavdraget för förtids-pensionärer återställs. Kommunalskatten sänks generellt med en krona och med ytterligare en krona 2001 genom att staten övertar kostnader från kommunerna. Familjerna får ett grundavdrag på per barn vid den kommunala beskattningen . Härtill kommer förslag om sänkt skatt på bensin och förbättringar av bl.a. reglerna om avdrag för kostnad för resor till och från arbetet med egen bil och kollektiva transportmedel. Utrymmet för avdrag för eget pensionssparande återställs till ett basbelopp. Fastighetsskatten på bostäder sänks till av taxeringsvärdet . Därefter sänks skatten med vartdera året. De regionala skillnaderna lindras genom att markvärdet enbart tas upp till hälften vid beräkning av fastighetsskatt. Vidare föreslår en omläggning av skattepolitiken i syfte att göra mer utvecklingskraftigt och jobben fler. och dubbel-beskatt-ningen av riskkapital i företagen avvecklas i syfte att främja en sund riskkapitalförsörjning. I syfte att stimulera en kraftig ökning av jobben i den privata tjänstesektorn föreslås sänkta skatter på hemnära tjänster. Merparten av Småföretagsdelegationens 71 förslag genomförs. Det leder också till att krångel och uppgiftsskyldighet för företagen begränsas kraftigt och till att befintliga regler förenklas. Särskilda skattelättnader införs för fåmans-företagen, som enligt motionärerna drabbas av rigida spärr- och stoppregler . Den som vill skall kunna erhålla F-skattsedel. De nya bestämmelserna om skattekonto och momsuppbörd ändras. För att reglerna skall vara enkla och överskådliga, samt för att inte försämra likviditeten i näringslivet, skall alla företag betala skatter den 12:e i andra månaden efter uppbördsmånaden. För att öka rättssäkerheten skall det räcka att företaget har betalat skatterna på förfallodagen. Skattesänkningarna finansieras genom besparingar i de offentliga utgifterna. Besparingarna gäller transfereringar till hushållen, förtids-pensioner, ny arbetsskadeförsäkring, egenavgift till a-kassan etc. Besparing-arna uppgår till 1999, 2000 och 2001, vilket ger utrymme för skattesänkningar som uppgår till 1999, 2000 och 2001. Yrkanden med angiven inriktning framställs bl.a. i motion Sk311 yrkandena 1 och 4 av m.fl. (m). anför att det är en viktig uppgift att skapa en skatte-struktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Den nya värnskatten slopas och grundavdraget vid den kommunala beskattningen höjs till och till . Krist-demo-krat-erna föreslår också bättre villkor för hushållens sparande genom att avdragsrätten för pensionssparande höjs till ett basbelopp. En avdragsrätt vid sparande på individuella utbildningskonton införs fr.o.m. . Gränsen för avdragsgilla kostnader för resor till och från arbetet sänks från till . Den särskilda löneskatten på vinstandelar avskaffas. Tjänstesektorn ges nya möjligheter att växa genom en halvering av kostnaden för vita hushållstjänster. Förslaget innebär att det nuvarande rotavdraget permanentas och utvidgas till att omfatta hushållens köp av tjänster i hemmet. tillväxtpolitik för nya företag bygger på stabila och goda villkor för fler och växande företag. Grundavdragshöjningen bidrar även på detta område liksom förslaget om en halvering av kostnaden för vita hushållstjänster. Företagandet gynnas genom att arbetsgivaravgifterna sänks . För egenföretagare utökas lönesumman till . Förslaget gäller alla företagare men gynnar främst småföretagen. Dubbel-beskattningen på utdelningsinkomster på risksparande slopas. Royalty-inkomster från patent skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital. Fastighetsskatten föreslås i ett första steg sänkt till och beräknas endast på en tredjedel av den del av markvärdet som överstiger . De s.k. krisårgångarna bland hyresfastigheterna skall inte träda in i skattesystemet som planerat . Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. 1999 minskar den till och 2000 avvecklas den helt. Det är enligt ett starkt svenskt intresse att man inom EU går över till majoritetsbeslut när det gäller skatter och avgifter på miljöområ-det. Härigenom skulle möjligheterna att få till stånd en gemensam minimi-skattesats på koldioxid förbättras. bör fortsätta att hävda sitt undantag från om fri införsel av alkohol och tobak och punktskatterna på detta område bör värdesäkras. En skatteväxling bör genomföras där skatten på arbete sänks och skatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser höjs. Yrkanden med i huvudsak denna inriktning framställs av m.fl. (kd) i motionerna Fi209 yrkande 11, Sk309 yrkandena 2, 3 och 15 samt N330 yrkande 14. anför att det är viktigt att skattepolitiken utformas för att gagna företagsamhet i hela landet. Inkomstskatterna för låg- och medel-inkomst-tagare bör sänkas. En varaktig lösning med höjt grundavdrag för människor med små eller medelstora inkomster är här den bästa lösningen. godtar regeringens förslag om en tillfällig skattereduktion men anser att den bör höjas till , vilket finansieras i budgetalternativ. Arbetsgivaravgifterna bör sänkas och det är enligt motionärerna angeläget att avgifterna i inland fortsätter att vara reducerade. Förmögenhetsskatten bör fasas ut och den särskilda löneskatten på vinstandelar tas bort. Fåmansbolag och andra mindre företag bör få lättnader i beskattningen. har ihärdigt verkat för lägre skatt på boende och har genom en överenskommelse med regeringen fått till stånd en sänkning av fastighetsskatten från till . Regeringens förslag om en sänkning av fastighetsskatten på hyresfastigheter avslås av . Sänkningen är tillfällig och ger liten effekt. Det är också osäkert om den kommer hyresgästerna till godo. förespråkar sänkt skatt på arbete för ökad sysselsättning. För att skapa utrymme för detta bör skatterna höjas på verksamheter som tar naturens resurser i anspråk. Fordonsskatten för dieseldrivna personbilar bör förändras så att större vikt läggs vid miljöegenskaperna. För äldre diesel-drivna personbilar bör skrotningspremien höjas till som en engångs-åtgärd för att skrota ut de äldsta och mest miljöförorenande bilarna. Energibeskattningen skall ge goda förutsättningar för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Beskattningen ger drivkrafter för hushållning och övergång till förnybara energislag. Vid utformningen av beskattningen skall den elintensiva industrins särskilda behov beaktas. Utsläpp av koldioxid vid förbränning av fossila bränslen påverkar klimatet. Det är därför angeläget att i största möjliga utsträckning undvika förbränning av fossila bränslen. Detta kan ske genom en aktiv energihushållning och genom att utnyttja förnybara energislag. En ökad användning av alternativa energislag inom trafiksektorn måste särskilt eftersträvas. biobränslebaserade drivmedel i måste öka. Detta bör ske genom en ökad miljörelatering av energiskatterna i kombination med en skattebefrielse för biobränslen. föreslår en stegvis höjning av produktionsskatten på kärnkraftsel som ett led i strävan mot avvecklad kärnkraft. Fastighetsskatten på vattenkraft bör återinföras liksom en miljöskatt på inrikes flyg. I motion Sk306 yrkande 1 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om att skattepolitiken bör ges denna inriktning. politik innebär att skatter som är skadliga för arbete, företag-ande, sparande och investeringar sänks, att tjänstesektorn släpps loss genom rejäla skattelättnader och förenklingar och att det blir lättare att starta och driva företag. föreslår skattesänkningar på 10-12 miljarder . vill slopa värnskatten och höja brytpunkten så att de ursprungliga intentionerna uppfylls. En skattereduktion på införs. Arbetsgivaravgifterna sänks och en enkel och obyråkratisk modell för sänkt skatt på hushållstjänster ger en halvering av det vita priset och gör att den obalans mellan traditionellt manligt och traditionellt kvinnligt arbete om rotavdraget ger upphov till korrigeras. I princip alla som vill ha F-skattsedel bör också få en sådan, såvida de inte har näringsförbud. bör också verka för att EU:s momsdirektiv ändras så att en sänkt tjänstemoms blir möjlig. Tillgången till riskvilligt kapital är ett ständigt problem för många småföretagare. Den viktigast åtgärden är att slopa dubbelbeskattningen på aktier. Vidare bör möjligheten att få uppskov med bolagsskatten så länge inga utdelningar lämnas nu utredas. Förmögenhetsskatten bör avskaffas . Som ett första steg bör sambeskattningen slopas och fribeloppet höjas till . Värderingen av aktier till bör återställas. Företagaren bör kunna lämna en förenklad företagardeklaration. Den snabba utvecklingen i arbetslivet gör det alltmer angeläget att finna former för finansiering av återkommande studier . föreslår att det nuvarande pensionssparandet breddas till ett kompetenskonto som möjliggör för individer att göra skattebefriade avsättningar som sedan kan användas för kompetenshöjning. Avdragsrätten för pensions- och kompetenssparande bör höjas till ett och ett halvt basbelopp. Regeringens förslag om en skattereduktion föreslås ersatt med en höjning av barnbidragen . Fastighetsskatten skall lindras i utsatta områden med snabb stegring av taxeringsvärdena t.ex. på grund av efterfrågan från köpstarka sommargäster. Betalningsfristerna för mervärdesskatt bör förskjutas så att företag inte riskerar att behöva betala skatt innan betalning influtit. I motion Sk308 av m.fl. (fp) framställs yrkanden om riktlinjer för skattepolitiken i enlighet med det anförda (yrkande 1) och om en grön skatteväxling (yrkande 18). Genom att finanser nu åter är i balans finns det en stabil grund för en offensiv och långsiktig politik som skapar rättvisa genom tillväxt, sysselsättning och utbildning. Till grund för denna politik ligger ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . Politiken är inriktad på en fortsatt stram budgetdisciplin för sunda statsfinanser. Arbetslösheten skall minskas genom att fler människor får arbete eller utbildning som ger arbete. Alla skall ha möjlighet att öka sin kompetens och regeringen avser att lägga ett förslag om hur kompetensutvecklingen i arbetslivet kan stärkas. Skolan, vården och om-sorgen tillförs ytterligare resurser och kommuner och landsting får extra medel med anledning av Törlingdomen. Pensionärernas ekonomi förstärks genom att det fulla prisbasbeloppet återställs och genom en höjning av bostadstillägget. Barnbidraget och studiebidraget höjs med och med ytterligare . Resurser satsas för att förbättra situationen för de hemlösa. Inom miljöområdet sker en kraftig förstärkning på flera punkter med bl.a. ökade resurser för skydd av naturområden samt en ökad användning av gröna nyckeltal. De förslag om skattelättnader för låg- och medelinkomsttagare och för hyresgäster som regeringen lägger fram utgör enligt utskottets mening en del i en ansvarsfull politik för tillväxt, sysselsättning och rättvisa. Utskottet ställer sig bakom dessa förslag. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag som läggs fram i de olika budgetalternativen. Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare I propositionen föreslår regeringen att en särskild skattereduktion införs för låg- och medelinkomsttagarna under . Skattereduktionen uppgår till för personer med pensionsgrundande inkomst . Skattereduktionen skall dock inte uppgå till högre belopp än den kommunalskatt som beräknas för året. För personer med pensionsgrundande inkomst reduceras reduktionsbeloppet av överskjutande inkomst. Regeringen anför att det redan för finns ett utrymme för att sänka skatteuttaget på arbetsinkomster men att det är för tidigt att utforma permanenta lösningar. Eftersom det i första hand är angeläget att åstadkomma förbättringar för låg- och medelinkomsttagarna är förslaget utformat så att skattelättnaden i allt väsentligt tillfaller personer med inkomster under den lägre brytpunkten i inkomstskatteskalan. Denna beräknas ligga vid en taxerad förvärvsinkomst på . Skattelättnaden knyts till storleken på den pensionsgrundande inkomsten. avvisar i motion Sk311 yrkande 7 av m.fl. (m) förslaget. Enligt motionärerna är skattesänkningen för liten, tillfällig och dessutom felkonstruerad genom att den bidrar till att ytterligare höja marginal-skatten för stora inkomstgrupper. har i sitt budget-alternativ i stället föreslagit en höjning av grundavdraget med för såväl förvärvsarbetande som pensionärer. avvisar i motion Fi209 yrkande 7 av m.fl. (kd) förslaget och föreslår i stället en höjning av grundavdraget med för alla. godtar i motion Sk306 yrkande 13 delvis av m.fl. (c) att en skattereduktion införs som en tillfällig lösning men föreslår att den bestäms till i stället för . När det gäller behovet av mer permanenta skattesänkningar för låg- och medel-inkomst-tagarna förespråkar en höjning av grundavdraget för dessa grupper. I motion Fi211 av m.fl. (fp) ersätts den av regeringen föreslagna skattereduktionen med en extra barnbidragshöjning . Motionärerna anför att det finns starka skäl att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. En generell höjning av grundavdraget av sådan storlek att den skulle innebära någon verklig lättnad för låg- och medel-inkomsttagare kan dock enligt motionärernas bedömning inte rymmas inom en ansvarsfull finanspolitik. En riktad höjning av grundavdraget skulle ge oacceptabla marginaleffekter. Motionärerna förespråkar därför i sitt budget-alternativ för och senare en generell skattereduktion om per person. Regeringens förslag om en tillfällig skattereduktion för låg- och medel-inkomst-tagarna ingår som en del i det paket med åtgärder som regeringen lägger fram i budgetpropositionen. Förslagen innebär bl.a. förbättringar för pensionärer, barnfamiljer och låginkomsttagare. För barnfamiljerna föreslås höjda barnbidrag och för pensionärerna återställs pensionerna genom att fullt prisbasbelopp tillämpas . För en ensamstående pensionär med minimipension innebär detta att pension-en höjs med ca . Enligt utskottets mening finns det skäl att prioritera en förbättrad köpkraft för låg- och medelinkomsttagarna . står det klart att be-skatt-ningen av arbetsinkomster bör ses över.