yttr · GM05MJU1y · 1999-01-01 00:00:00 — Avsikten är att, i samband med budgetpropositionen, återkomma med förslag att gälla fr. o. m. . Utskottet har framhållit att en gemensam politik med likartade konkurrensvillkor är en förutsättning för att den inre marknaden också skall fungera när det gäller jordbruksproduktion (senast i bet. 1998/99:MJU7). I detta sammanhang har utskottet även framhållit att det är av stor betydelse att den totala kostnadsbilden för det svenska jordbruket i relation till övriga EU-länder kan klarläggas och att det fortsatta arbetet även tillgodoser behovet av en sådan analys. Utskottet delar således regeringens bedömning att det kan finnas anledning att överväga att skattemässigt jämställa jordbruket med industrin. Som anförts ovan är regeringen beredd att initiera vissa åtgärder som bör genomföras . Utskottet förutsätter att ett förslag på detta område ingår bland de åtgärder som kan presenteras i budgetpropositionen för . Med det anförda föreslår utskottet att motionerna Fi23 (kd) yrkandena 1 och 2, Fi33 (m) yrkandena 3-5 samt Fi16 (c) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller det i motion Fi23 (kd) framförda yrkandet om ett förslag till lagändring som innebär att miljöavgifter i jordbruket (bl.a. skatten på handelsgödsel) skall återgå till näringen för miljöinsatser vill utskottet anföra följande. Utskottet utgår från att motionen syftar till att omvandla vissa pålagor, som i statsrättsligt hänseende utgör skatter, till avgifter som återförs till näringen för miljöinsatser. Miljöinsatser i jordbruket finansieras inom utgiftsområde 23 bl.a. med medel från anslaget B 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket samt B 12 Kompletterande åtgärder inom jordbruket. De medel som inflyter på statsbudgetens inkomstsida i form av t.ex. skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel motsvarar ett betydligt lägre belopp än de utgifter som finansieras från de nyssnämnda anslagen. Det framgår ej av motionen om den, utöver förslaget om en omvandling av vissa skatter till avgifter, också syftar till en höjning av de totala statliga utgifterna för miljöinsatser i jordbruket. Utskottet avstyrker motion Fi23 (kd) yrkande 3. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet även motion Fi33 (m) yrkande 2 (m) om en översyn av skatten på handelsgödsel. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anför: När det gäller utgiftsområde 20 föreslår vi i vår partimotion Fi14 att ytterligare anvisas för miljöforskning utöver regeringens förslag. Om svensk miljöteknik och miljöforskning skall hävda sig räcker det inte att enbart föreslå vissa anslagsökningar. Man måste även se över organisationen och inriktningen. En särskild satsning på miljöforskning bör göras på de tekniska högskolorna. När det gäller kalkning av sjöar och vattendrag föreslår vi ytterligare utöver regeringens förslag. Regeringens satsning på kalkning av sjöar och vattendrag räcker inte för att förhindra allvarliga försurningsskador. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi14 yrkande 5 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 20 utökas med för och med . När det gäller jordbrukets beskattning anser vi att skatten på handelsgödsel är en påtaglig extrakostnad för det svenska jordbruket. Det finns såväl miljömässiga som företagsekonomiska motiv för att inte använda mer handelsgödsel än nödvändigt. Utifrån den kunskap och medvetenhet som finns inom jordbruksföretagen anser vi att den kostnad skatten utgör på detta område bör bli föremål för en översyn. Skatten på handelsgödsel bör omvandlas till en avgift. De företag som använder tillförlitliga metoder när det gäller begränsning av växtnäringsläckage skulle i en ny ordning kunna få direkt restitution. Vidare anser vi att regeringen bör utarbeta förslag om sänkt dieselskatt för jordbruket. Dieselkostnaden är betungande för jordbruksföretagen, och det är orimligt att svenska bönder skall betala en dieselskatt som ligger högt över t.ex. den danska motsvarigheten. I flera sammanhang framförs den synpunkten att dieselskatten inte kan sänkas av miljöskäl. Detta är en felaktig argumentering. Vi är övertygade om att svenska bönder inte förbrukar diesel i onödan genom att köra mer traktor än vad som är nödvändigt. Däremot innebär för höga kostnader för jordbruket en stor miljörisk genom att jordbruksföretag tvingas lägga ner. Detta får i sin tur negativa miljöeffekter bl.a. när det gäller vårt öppna kulturlandskap. Man kan redan se de påtagliga effekterna av denna kulturmiljöförändring. Vi föreslår därför att jordbrukets dieselskatter sänks med och till per liter. Därmed ligger skatten på samma nivå som för fisket, sjöfartsnäringen och gruvindustrin. Detta ligger helt i linje med förslagen i den livsmedelspolitiska utredningen och den begäran om sänkt dieselskatt som framförts från Med det anförda föreslår vi att motion Fi33 (m) yrkandena 2 och 3 tillstyrks. och (båda kd) anför: När det gäller utgiftsområde 20 framhåller vi i vår partimotion Fi15 att det på miljöområdet finns uppenbara skäl till förstärkningar av nedrustning. Att regeringen nu aviserar ytterligare miljöpolitiska återställare är bra men otillräckligt. Framför allt bör kalkningsanslagen förstärkas, och förutom sjökalkning bör skogskalkning nu föras in under detta utgiftsområde. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi15 yrkande 4 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 20 utökas med samt med för . När det gäller utgiftsområde 23 framhåller vi i vår motion Fi15 att jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion. En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen. Att staten skall bära kostnader för kartavgift och djurdatabas samt genomföra avsevärda förenklingar av jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag. Norrlandsjordbrukets utsatta situation måste också leda till extra åtgärder. Skogsbruket får en rejäl förstärkning genom de kalkningsinsatser som redovisas under utgiftsområde 20. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur man skall implementera förhandlingsresultatet av Agenda 2000 i den svenska jordbrukspolitiken. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi15 yrkande 4 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 23 utökas med . När det gäller jordbrukets beskattning anser vi att regeringen bör utarbeta förslag till lagändringar för att lyfta av kostnaden för jordbrukets dieselskatter. Regeringen bör dessutom utarbeta förslag till lag-ändring syftande till att miljöavgifter i jordbruket skall återgå till näringen för miljöinsatser. Med det anförda föreslår vi att motion Fi23 (kd) yrkandena 2 och 3 tillstyrks. Utgiftsområden och EG-finansierade ersättningar m.m. () anför: När det gäller utgiftsområde 20 framhåller vi i vår partimotion Fi16 att miljöforskningen behöver tillföras mer resurser. För detta ändamål bör ytterligare anvisas. Omfattningen av föroreningen av mark och vatten är otillräckligt känd. Det finns stora behov av att sanera förorenade områden. anser att anslaget för sanering och återställande av förorenade områden därför bör tillföras ytterligare . Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi16 yrkande 23 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 20 utökas med . När det gäller utgiftsområde 23 motsätter sig regeringens förslag till besparing på för . Förslaget visar hur liten vikt man lägger vid återflödet av EG-medel till . I stället för att skära ned anslagen borde regeringen, efter samråd med företrädare för jordbruksnäringen, återkomma till med förslag till åtgärder för att öka utnyttjandet av de direkt EG-finansierade ersättningarna. Den självklara utgångspunkten är att skall utnyttja hela den med EU framförhandlade miljöramen. Ett av förslagen som bör prövas är att höja ersättningsnivåerna inom ramen för miljöstödet. Inom utgiftsområdet anslår för att satsa på exportfrämjande åtgärder i enlighet med Björks utredning. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi16 yrkande 23 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 23 utökas med för och med . När det gäller jordbrukets internationella konkurrenskraft bör besluta om åtgärder för att förstärka denna. Utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) visar bl.a. att den svenska bonden har betydligt högre kostnader i form av skatter och avgifter än den danska och finska bonden. Svensk jordbruksnäring måste ges ekonomiskt likvärdiga konkurrensvillkor jämfört med jordbruksnäringen i och . Med det anförda föreslås att motion Fi16 yrkande 12 tillstyrks. () anför: När det gäller utgiftsområde 20 framhåller vi i vår partimotion Fi17 att många unika naturområden är akut hotade. Produktiv skogsmark nedanför det fjällnära området kan behöva skyddas i reservat. Detta gäller framför allt gammelskog. Det rådande systemet, där intrångsersättning betalas till markägarna även vid skydd av mindre biotoper, kräver ökade budgetanslag till markinlösen. Det krävs att ytterligare avsätts för detta ändamål. Det behövs även ytterligare medel för att upprätthålla en tillräcklig nivå på verksamheten med kalkning av försurade sjöar och vattendrag. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi17 yrkande 4 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 20 utökas med . När det gäller utgiftsområde 23 anser att vissa besparingar kan ske inom jordbruksbyråkratin. Vi föreslår därför att med anledning av motion Fi17 yrkande 4 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 23 minskas med . (), (), (), (), () och () anför: medlemskap i och införlivandet i den gemensamma jordbrukspolitiken innebar ökad konkurrens för svenska bönder. näringens sida var konkurrensneutralitet inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta är också syftet och målsättningen med EG:s jordbrukspolitik. Länderna inom gemenskapen skall konkurrera på likvärdiga villkor. Förutsättningen för att detta skall tillämpas i praktiken är att de olika ländernas framförhandlade ersättningsramar utnyttjas. har i förhandlingarna fått del av dessa ersättningar, men ersättningarna har inte utnyttjats i sin helhet. Detta är från såväl konkurrenssynpunkt som nationell synpunkt otillfredsställande. En orsak till att ej förmått att utnyttja de möjligheter EU-medlemskapet ger är konkurrenssnedvridande nationella bestämmelser. Vi anser bl.a. att regeringen möjligt bör revidera hindrande svenska regelverk. Målsättningen bör vara att de för svensk del framförhandlade ersättningsnivåerna skall kunna utnyttjas fullt ut. Med det anförda föreslår vi att motion Fi33 (m) yrkande 1 tillstyrks. Skatt på el och eldningsolja (), (), (), (), (), (), () och () anför: För att svenskt lantbruk skall bli mer konkurrenskraftigt är det angeläget med en harmonisering av de avgifter som belastar de svenska bönderna. Annars blir det andra bönder än de svenska inom EU som kommer att vinna i konkurrensen. I den livsmedelspolitiska utredningen (SOU 1997:167) har konkurrenssituationen beskrivits i sin helhet, och där framgår att konkurrensnackdelarna för svenskt jordbruk är betydande. Majoriteten i har beslutat om extra energiskatter för jordbruksnäringen. Konsekvenserna av dessa extraordinära energiskatter blir försämrad lönsamhet för jordbruket och därmed ännu sämre konkurrensförmåga. Många jordbruksföretag har högre elenergikostnader än annan näringsverksamhet i . Detta är enligt vår mening orimligt och bör rättas till. bör hos regeringen begära förslag till sådana lagändringar att de i vårpropositionen aviserade förändringarna av el- och eldningsoljeskatterna kan träda i kraft . Med det anförda föreslår vi att motionerna Fi23 (kd) yrkande 1 och Fi33 (m) yrkandena 4 och 5 tillstyrks. () och () anför: För att kunna ta ställning till de utgiftsramar som föreslås i vårpropositionen måste det framgå hur regeringens nya anslagsförordning genom indragningar kommer att slå för de olika verksamheterna. Regeringens åtgärder för att klara utgiftstaken genomförs på ett oacceptabelt sätt genom att ett flertal besparingar inte underställs för beslut. Vi är självfallet inte mot att man försöker hålla utgiftstaken, men regeringen bör informera om hur indragningen av anslagssparande och de nya s.k. begränsningsbeloppen slår innan kan ta ställning till de föreslagna utgiftsramarna.