yttr · GM05UU2y · 1999-01-01 00:00:00 — Situationen kompliceras dock av att en samlad u-landsgrupp befarar att krav avseende mänskliga rättigheter i WTO skall utnyttjas i protektionistiskt syfte. Denna misstänksamhet kvarstår trots att det inte är meningen att behandla t.ex. löneskillnader. Regeringen anser att det finns behov av att utveckla dialogen om dessa frågor i WTO. har som frihandelsförespråkare och stor biståndsgivare en möjlighet att agera brobyggare. En möjlig väg är att låta de regelbundna handelspolitiska ländergranskningarna som görs inom WTO även behandla frågan om villkor i arbetslivet. Även detta är dock kontroversiellt. Inom EG råder bred enighet om vikten av att man på detta område arbetar med förtroendeskapande initiativ och inte i konfrontation mot . Korruption ett stort handelshinder Korruption utgör ett allvarligt handelshinder i många länder, inte minst och tidigare statshandelsländer. I antogs 1997 en konvention med syfte att förbjuda bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärstransaktioner. Konventionen är öppen för anslutning även för länder som inte är med i . Regeringen anser att korruption är ett område som bör tas upp till diskussion inom WTO. En översyn av avtalet för tvistlösning i WTO påbörjades . Många relativt långtgående ändringsförslag har lagts fram av bl.a. EG, och . "" mellan och EG demonstrerar en del av tvistlösningssystemets brister. Båda parter i konflikten hävdar att man följer . , liksom övriga EU-länder och , arbetar för ökad öppenhet och insyn i tvistlösningsprocessen. Parternas inlagor och dokumentation bör kunna göras offentliga så att det blir möjligt för allmänheten att följa argumenten i den handelspolitiska debatten. Detta möter tyvärr stort motstånd, framför allt från u-landshåll. intressen i en ny förhandling Regeringen bedömer att multilaterala regler särskilt gynnar mindre och ekonomiskt svagare länder. Utvecklingsländerna har därför ett starkt intresse av de kommande förhandlingarna. Särskilt viktig är handeln med jordbruksprodukter samt textil och konfektion. Utvecklingsländerna måste erbjudas bättre tillgång till industriländernas marknader och handeln mellan underlättas. Särskilt viktigt blir att se till att resultatet blir till fördel för de minst utvecklade länderna. WTO är en global organisation med 134 medlemsländer, och ytterligare ett trettiotal länder förhandlar om medlemskap. De länder som fortfarande står utanför är i första hand tidigare statshandelsländer såsom , och flertalet övriga f.d. Sovjetrepubliker samt vissa oljeproducerande stater i . Att utgör en klar majoritet av WTO:s medlemsländer ger dem stora möjligheter att påverka organisationens framtid. Det stora antalet i WTO illustrerar också även betydelsen av WTO och dess regelverk för de mindre och ekonomiskt svagare länderna i världen. Ett starkt WTO är i intresse. utgör däremot ingen homogen grupp och agerar sällan som en sådan i WTO. Det finns dock ett antal frågor där flera har gemensamma intressen. Till dessa hör minskade hinder för import av tekoprodukter i i-länderna. Handel med jordbruksprodukter är ett annat område där många har exportintressen. Tillvaratagandet av intressen i en ny WTO-förhandling utgör ett viktigt inslag i solidariska utrikespolitik. Det bästa medlet för att uppnå detta är att EG, övriga industriländer och själva verkar för ökad öppenhet på det handelspolitiska området. står det klart att särskilt de minst utvecklade ländernas problem ofta är mer förknippade med nationella svårigheter än med utformningen av . För att kunna ta till vara handelssystemets möjligheter måste grundläggande ekonomiska förutsättningar föreligga på nationell nivå i form av bl.a. ändamålsenlig infrastruktur och lämpliga institutioner. För att vinster av handel skall komma de fattiga till godo krävs dessutom fördelningspolitiska ambitioner hos de styrande, inklusive satsningar på utbildning och social grundtrygghet. I detta utvecklingsarbete är biståndspolitiska insatser ofta mer verkningsfulla än handelspolitiska. Det svenska handelsrelaterade biståndet har ökat . Korruption utgör ett särskilt problem i detta sammanhang. Om regimen är korrupt leder inte ens förhållandevis höga exportinkomster till ekonomisk utveckling och bättre levnadsvillkor för de fattiga. Förberedelserna inför det kommande ministermötet har visat att många kommer att prioritera frågor som gäller genomförandet av befintliga i nästa runda. Det kan t.ex. gälla frågor om övergångsregler i olika avtal, men också vissa substansregler som man vill se ändrade. I den mån det finns legitima skäl till ytterligare flexibilitet, t.ex. i form av förlängda övergångsregler, bör detta noga övervägas. är det viktigt att värna om den överenskomna balansen i de befintliga avtalen. Inom ramen för WTO-systemet ges utrymme för olika former av särbehandling av , i första hand längre övergångsperioder. , liksom flera andra i-länder, bidrar med medel för att WTO skall kunna bistå . togs ett initiativ till inrättandet av ett särskilt center i för bistånd till i tvistlösningsärenden. stöder initiativet och är berett att bistå ekonomiskt. Öppenhet i WTO och den framtida beredningsprocessen Regeringen bedömer att frågan om är en central fråga för organisationens framtid. Öppenheten gäller handelsreglerna i sig, men också i allt högre grad insyn i organisationen. Formerna för WTO:s kontakter med allmänheten och olika intresseorganisationer behöver vidareutvecklas. Den svenska beredningsorganisationen kommer att förstärkas för att öka allmänhetens insyn. I takt med den ökade globaliseringen av världsekonomin breddas den handelspolitiska dagordningen. Exempelvis är miljö- och livsmedelsfrågor, som tidigare betraktades som enbart inhemska angelägenheter, föremål för mellanstatliga förhandlingar. För att handelssystemet skall uppfattas som legitimt måste det åtnjuta allmänhetens förtroende och vara demokratiskt förankrat. Detta ökar kraven på insyn i WTO och de förhandlingar som förs inom organisationens ram. Flera åtgärder har redan vidtagits för att förbättra öppenheten i WTO. Frivilligorganisationer deltar i ökad utsträckning i verksamheten. Ett särskilt NGO-forum har inrättats vid WTO:s ministermöten. Det finns även andra förslag om att gå vidare på denna väg. Givet att frågan om öppenhet är politiskt känslig för många länder kan det inte uteslutas att den blir ett förhandlingsämne i en kommande runda. verkar inom EG:s ram aktivt för att så effektiva arrangemang som möjligt skall kunna uppnås i dessa avseenden. Debatten om i visade på vikten av öppenhet och förbättrad kommunikation i handelspolitiska frågor. De internationella organisationerna har själva ett viktigt ansvar i det avseendet, men det är framför allt på det nationella planet som den nödvändiga öppenheten kan säkerställas. I har vi en lång tradition av ett öppet beredningsförfarande och nära kontakter med bl.a. myndigheter, näringslivet och fackliga organisationer i formuleringen av regeringens mål och prioriteringar. Inför den kommande WTO-förhandlingen vill regeringen bygga vidare på denna tradition. Regeringen inrättar därför en särskild beredningsorganisation, med bl.a. en beredningsgrupp som skall etablera kontakter med näringslivs-, fackförenings-, och andra intresseorganisationer som behövs för att få till stånd en dialog med alla berörda intressenter. Ett ökat internationellt samarbete på det ekonomiska området genom handel och investeringar bidrar till ekonomisk och social utveckling. är den centrala av detta slag på handelns område. Den senaste tidens tendenser till ökad protektionism är oroande. WTO utgör redan ett värn mot protektionism och bidrar till förutsägbara villkor för handeln. En ny förhandlingsrunda behövs för att minska handelshinder på viktiga områden som jordbruk, teko och tjänster. Inte minst för finns stora ekonomiska vinster att hämta genom ytterligare liberaliseringar. Ytterst är det konsumenterna som gynnas av minskade handelshinder. Ekonomiska framsteg måste vara förenliga med en hållbar utveckling och grundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivet. Det multilaterala regelverket måste successivt anpassas till förändrade ekonomiska realiteter. Det finns mot denna bakgrund ett behov av att se över och förbättra . Detta inte minst för att skapa förutsättningar för en bättre integration av i handelssystemet. Nya handelsförhandlingar behövs vidare för att knyta annars konkurrerande handelsblock närmare varandra. verkar i EG för att vår traditionella frihandelslinje skall få största möjliga genomslag i gemenskapens yttre handelspolitik. Det har därför varit naturligt att ge stöd åt och aktivt driva förslaget om att starta en ny, bred handelsförhandling vid WTO:s tredje ministerkonferens . EG visar styrka genom att nu ta ledningen i formuleringen av 2000-talets handelsfrågor. Det är ännu för tidigt att säga hur omfattande de kommande WTO-förhandlingarna blir, och hur långt det går att nå på för prioriterade områden som miljö och mänskliga rättigheter i arbetslivet. Det faktum att beslut i WTO fattas enhälligt begränsar möjligheterna till framsteg. är denna beslutsmetod WTO:s styrka. Innan konkreta förhandlingar inleds är det viktigt att ställningstaganden blir föremål för en så bred och öppen debatt som möjligt. Denna skrivelse har tillkommit i syfte att utgöra en grund för en sådan debatt. Genom den beredningsorganisation som lagts fast inför de kommande förhandlingarna avser regeringen att inhämta synpunkter från ett brett spektrum av intressen i vårt samhälle. Förutom fackföreningsrörelsen och näringslivets organisationer kommer andra intresserade grupper och folkrörelser att ges möjlighet att delta i beredningsprocessen. I motion U207 berör förhandlingarna om ett multilateralt avtal med regler för internationella investeringar (). Motionärerna pekar på att förhandlingarna enbart syftat till att skydda investerare, inte att formulera vilka skyldigheter som bör åligga dessa. En majoritet av utvecklingsländerna har därför motsatt sig att bedriva sådana förhandlingar i WTO. I stället har förhandlingar skett i . Motionärerna anser att den svenska hållningen i MAI-förhandlingarna har varit otydlig, varför de i yrkande 1 kräver att regeringen lämnar en särskild skrivelse om den svenska politiken på området. Folkrörelserna bör få möjlighet att uttala sig om skrivelsen och offentliga utfrågningar bör hållas om de viktigaste frågeställningarna. I yrkande 2 anför motionärerna att avtalet inte får förhindra enskilda länder att gå före när det gäller miljökrav och social lagstiftning. I sin nuvarande lydelse negligerar avtalsutkastet grundtankarna från i . I partimotion U211 (v) yrkande 1 anförs att regeringen bör avbryta deltagandet i MAI-förhandlingarna inom ram. Att bedriva förhandlingarna inom den snäva kretsen av 29 rika länder kan ses som ett försök att ge multinationella storföretag tillträde till nya marknader. Tillräcklig hänsyn till miljö, arbetsrätt social utveckling och mänskliga rättigheter har inte tagits i förhandlingarna. menar att allt tyder på att MAI-förhandlingarna i inte kommer att nå fram till ett avtal, vilket öppnar möjligheter för en helt ny diskussion. Utgångspunkten bör då vara att de stora transnationella företagen har en alltför stor makt över länders politiska beslut, framför motionärerna i yrkande 2. Det stora problemet i arbetet med att skapa rättvisa och solidariska villkor länder emellan är den bristande regleringen av transnationella företags verksamhet. menar i motion So461 yrkande 18 att i dess nuvarande form skulle medföra oacceptabla begränsningar vad gäller nationella åtgärder för att skydda hälsa och miljö. Exempelvis skulle enskilda länder som efter anslutning till avtalet inför nya begränsningar vad avser tobaks- och alkoholreklam riskera att stämmas av utländska bolag för partiell expropriering. I partimotion N7 (m) yrkande 2 anförs att EU:s förhandlingsbud inför millenierundan i WTO bör vara att avskaffa industritullarna till i-länderna och anta en bindande plan för övergång till en fri marknad för jordbruksprodukter. måste målet vara att låta marknaden för jordbruksprodukter fungera utan kvoter, pris- och produktionsinterventioner. utgör priserna på världsmarknaden ofta dumpningspriser, vilket får svåra konsekvenser för inte minst länder i tredje världen. En marknadsanpassning av den europeiska jordbrukssektorn är också angelägen med hänsyn till . anser vidare att den kommande rundan även bör ta sikte på handelshinder i bred mening och inte endast tullsatser. Långsiktiga direktinvesteringar är beroende av marknadsekonomiska institutioner och förutsägbarhet i statsmakternas agerande. I yrkande 7 framför motionärerna krav på att skall verka för ett avtal om utländska investeringar inom ramen för WTO. Ett sådant avtal bör bygga på principen om ickediskriminering, dvs. att utländska investeringar skall behandlas på samma sätt som inhemska. På så sätt kan investerares osäkerhet reduceras och kapitalöverföringar - och därmed kunskapsöverföring och utvecklingskraft - till underlättas. Frihandel och direktinvesteringar är den viktigaste insats som den rika världen kan erbjuda de fattiga länderna. Särskilt små och svaga är beroende av multilaterala spelregler för att kunna göra sina rättigheter gällande gentemot starka investerare. I yrkande 8 framhålls korruptionsbekämpning som ett angeläget område. WTO bör anta etiska regler mot korruption, som utgör ett avsevärt hinder för såväl internationell som inhemsk handel. Frågan berör också biståndet. Givare har ett ansvar att inte hålla korrumperade regimer under armarna. Inom EU har det funnits enighet kring initiativet att skapa ett transatlantiskt frihandelsområde med och . I yrkande 9 framförs att bör agera för att denna idé kan genomföras. Ett transatlantiskt frihandelsområde skulle kunna tjäna som föredöme för hur regionala frihandelsområden kan länkas samman. I kommittémotion N8 yrkande 1 stöder ambitionen att en ny förhandlingsrunda inom världshandelsorganisationen skall bli bred och omfattande. På samma sätt som verkar för en marknadsekonomi med sociala och miljömässiga hänsyn bör världshandeln kännetecknas av detsamma. måste vara förenliga med ansträngningar inom FN för att säkerställa fred och främja hållbar utveckling. Att uppfylla internationella miljöavtal får aldrig betraktas som ett handelshinder inom WTO. Det behövs vidare klara regler för hur brott mot sådana avtal skall hanteras i handeln. I yrkande 2 anförs att en ökad marknadsinriktning av jordbrukssektorn är en god vägledande princip och att handeln med jordbruksprodukter bör fortsätta att integreras i de multilaterala handelssystemen. Motionärerna anser dock att regeringen driver en alltför extrem avregleringslinje och betraktar jordbruket som endast ett problemområde för den globala handeln. EU:s jordbrukspolitik, som syftar till att trygga en europeisk livsmedelsproduktion samt till att bevara och utveckla en levande landsbygd, bör försvaras. bör inom EG verka för att den fortsatta liberaliseringen beaktar jordbrukets multifunktionalitet. Detta går att göra parallellt med att EU sänker tullskyddet mot omvärlden. Handel med jordbruksprodukter får inte exkluderas när EU upprättar handelsavtal med exempelvis . Motionärerna anför i yrkande 5 att utvecklingsbiståndet bör inriktas på stöd till ett miljömässigt hållbart jordbruk som kan garantera den nationella livsmedelsförsörjningen i . Kvinnor spelar i många en nyckelroll och insatser för att stärka kvinnors ställning utgör ofta stöd till nationell livsmedelsförsörjning. delar vidare den kritik som många riktar mot att WTO:s avtal på jordbruksområdet är alltför exportorienterat. framhåller i kommittémotion N9 att som en liten, öppen ekonomi med stort internationellt beroende har ett starkt intresse av ett fungerande system av rättsregler och överenskommelser på handelsområdet. Fortsatta förhandlingar inom WTO om ytterligare liberaliseringar och förbättring av spelreglerna är därför angelägna ur svensk synpunkt. Liberalisering av världshandeln har varit en motor för tillväxt i olika länder. Erfarenheten visar att de länder som varit öppna mot omvärlden har lyckats bäst, sett i ett längre perspektiv. Arbetet med en öppnare handel måste fortsätta, både för ekonomins och demokratins skull. Det behövs därför en ny WTO-runda med en bred inriktning. Motionärerna instämmer i regeringens uppfattning att jordbruket utgör en nyckelfråga. Inte minst den senaste tidens jordbruksförhandlingar inom EU visar på behovet av liberaliseringar på området. finner det mot den bakgrunden anmärkningsvärt att accepterat att kostnaderna för EG:s jordbrukspolitik skall öka. Tjänstehandel är ett expanderande område som bör ingå i en ny WTO-runda. Det är vidare av stor vikt att man når fram till överenskommelser som ger stabila regler för internationella investeringar. Konkurrensfrågor är ytterligare ett betydelsefullt område inför de kommande förhandlingarna. Handel och miljö är en delvis kontroversiell fråga inom WTO. Många fruktar att miljökrav skall användas som dold protektionism. Ökad handel bör åtföljas av en effektiv miljöpolitik. Om miljöfrågor skall inkluderas i den kommande rundan krävs att även kan se nyttan av en förhandling. Även sambandet mellan internationell handel och arbetsvillkor är omstritt. Många misstänker med rätta att krav på förbättrade arbetsvillkor i i själva verket är en form av protektionism. Krav från konsumenterna i i-länderna kan utgöra ett kraftfullt instrument för att via de multinationella företagen driva fram bättre arbetsvillkor i de där de är verksamma. Internationell handel och investeringar tillhör de viktigaste faktorerna bakom ekonomisk tillväxt. är en liten, öppen ekonomi som är starkt beroende av omvärlden. Utrikeshandeln är en livsnerv i hela den svenska ekonomin. Internationell handel och investeringar spelar likaså en nyckelroll för utvecklingen i hela vår omvärld. Att den internationella handeln har ökat starkt har bidragit till den snabba ökning av välståndet som stora delar av världen åtnjutit. Världshandelns tillväxt är till stor del ett resultat av att tullar och andra handelshinder successivt har avvecklats, i första hand genom och . Den senaste förhandlingsomgången i , Uruguayrundan, var den mest omfattande. Endast ett fåtal deltog i de första GATT-rundorna, men alltfler har efterhand anslutit sig till de gemensamma regelverken. utgör en majoritet av WTO:s medlemmar. Tillvaratagandet av intressen är ett viktigt inslag i utrikespolitik. I anslutning till en ny WTO-runda vore det värdefullt att utvärdera vad anslutning till världshandelssystemet och särskilt Uruguayrundans resultat har betytt för den ekonomiska och sociala utvecklingen i den tredje världen. En multisektoriell utvärdering av Uruguayrundan med de fattiga ländernas intressen i fokus skulle också bidra till att öka förtroende för WTO. Utskottet noterar att regeringen fäster en ökad vikt vid öppenhet i de allt bredare internationella handelspolitiska förhandlingarna. För att handelssy-stemet skall uppfattas som legitimt måste det åtnjuta allmänhetens förtroende och vara demokratiskt förankrat. Det är värdefullt att frivilligorganisationer och folkrörelser i ökad utsträckning deltar i processen, både i och i WTO. Det är likaså viktigt att ges insyn i och bereds tillfälle att delta i utformandet av den svenska utrikeshandelspolitiken. Parlamentarikernas deltagande i en ny WTO-runda är ett led i en folklig förankring av WTO-arbetet. I takt med den ökade globaliseringen av världsekonomin har den handelspolitiska dagordningen breddats. Internationell handel och investeringar spelar en viktig roll för bl.a. utvecklingen i tredje världen, främjande av gemensam säkerhet samt miljön. Det är av stor vikt att effekterna på olika politikområden beaktas i utformandet av den svenska utrikeshandelspolitiken, så att på olika områden för en konsistent politik - en sammanhållen svensk utrikespolitik. När det gäller eventuella förhandlingar om investeringar i nästa WTO-runda, noterar utskottet regeringens bedömning att sådana förhandlingar kommer att starta från början. En överföring av MAI-utkastet är alltså inte aktuell. Det är viktigt att framtida förhandlingar sker i öppenhet och att hänsyn tas till behov. Att förhandlingarna nu kommer att ske i WTO har fördelen att kommer att delta i förhandlingarna. Det förefaller sannolikt att en ny omfattande förhandlingsrunda kommer att inledas vid i , , . Dessa förhandlingar kommer av allt att döma att bli mer omfattande än tidigare rundor. Den förberedelseprocess som pågår inom EU blir avgörande för vilka frågor som gemenskapen kommer att driva vid förhandlingarna. måste driva sina intressen och positioner på ett aktivt sätt i denna process. I den kommande rundan måste stor hänsyn tas till intressen. För att själva skall kunna driva sina frågor är det viktigt att de kan delta på ett aktivt sätt i förhandlingarna. I de fall kan bidra till att stärka kapacitet att delta i förhandlingsprocessen bör detta ges prioritet. Det är också viktigt att stödja utvecklandet av handel mellan . Motionerna U207 (mp) yrkandena 1 och 2 samt U211 (v) yrkandena 1 och 2 berör förhandlingarna om ett multilateralt avtal om investeringar () i . Utskottet konstaterar därvidlag att de förhandlingarna nu har avbrutits och inte kommer att återupptas i . Om nya förhandlingar om investeringar inleds inom WTO förutsätter det en förändrad inriktning med större öppenhet och bredd. Ett avtal som bygger på principen om icke-diskriminering får inte innebära att enskilda länder förhindras att driva en självständig politik på t.ex. miljöområdet. Utskottet noterar därvidlag den s.k. Århusdeklarationen som 1998 antogs av FN:s ekonomiska kommission för (ECE), vilken slog fast att multilaterala investeringsavtal effektivt skall integrera miljöhänsyn så att en hållbar utveckling stöds och så att möjligheter att bedriva internationell och nationell miljöpolitik inte begränsas. Ett övergripande avtal rörande internationella investeringar är önskvärt, inte minst mot bakgrund av att det finns ca 1 600 bilaterala avtal på området. Eftersom är i majoritet i WTO bör stor hänsyn kunna tas till deras intressen. Avsikten med ett nytt multilateralt investeringsavtal i WTO:s regi är att skapa ett gemensamt regelverk för utländska direktinvesteringar i olika länder. Därutöver konstaterar utskottet att det både i och har tagits fram riktlinjer som bl.a. berör arbetsförhållanden. har också tagit initiativ till en uppförandekod för multinationella företag. Utskottet anser att den nu föreliggande regeringsskrivelsen kan anses tillgodose motionärernas önskemål om öppenhet och redovisning. Med vad ovan anförts anser utskottet att motionerna U207 (mp) yrkandena 1 och 2, U211 (v) yrkandena 1 och 2 samt So461 yrkande 18 kan besvaras. Att handel med jordbruks- och tekoprodukter fördes in i var ett av de största framstegen med Uruguayrundan. Tullnivåerna på jordbruksprodukter är dock höga och inte minst driver kravet om sänkta tullar inför en ny WTO-runda. Att priserna på jordbruksprodukter är artificiellt låga till följd av stora överskott i EU och andra industrialiserade länder orsakar producenter i tredje världen förluster. Att främja jordbruket i tredje världen innebär att stärka dess villkor. Ett viktigt steg är att minska jordbrukssubventionerna och därmed den dumpning av överskott som bönder i inte kan konkurrera med. Regeringen har inför den kommande WTO-rundan identifierat jordbruket som en nyckelfråga. Utskottet instämmer i denna bedömning och välkomnar att regeringen i förberedelsearbetet är pådrivande för fortsatta handelsliberaliseringar på jordbruksområdet. Internationella direktinvesteringar har ökat snabbt i omfattning under . Det är och EU:s linje att förhandlingar om ett regelverk för investeringar skall kunna inledas som en del av nästa WTO-runda. Vissa har tidigare motsatt sig ett multilateralt avtal om investeringar.