yttr · GM05AU3y · 1999-01-01 00:00:00 — Tilläggsbudget - Utgiftsområdena 13 och 14 1998/99 AU3y Till finansutskottet har berett bl.a. arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) i den del som avser tilläggsbudget till statsbudgeten för samt över de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i de delar som avser arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Utskottet yttrar sig i det följande över dels propositionen avsnitt 5 i de delar som avser utgiftsområdena 13 och 14, dels följande motioner 1998/99 Fi16 av m.fl. (c) yrkande 24 delvis, 1998/99 Fi17 av m.fl. (fp) yrkandena 14 och 15, 1998/99 Fi20 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 2 samt 1998/99 Fi26 av m.fl. (s). yttrar sig över den del av propositionen som avser de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken respektive fördelningen av utgifter på utgiftsområden och anknytande motioner i 1998/99:AU2y. Regeringen föreslår att , såvitt avser tilläggsbudget för statsbudgeten för , godkänner ändrade ramar för utgiftsområdena 13 och 14 samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med nedanstående tabeller (regeringens förslag punkt 24 delvis). Dessa förslag tas upp i yttrandet liksom de förslag som rör förändringar av flyttningsbidrag (regeringens förslag punkt 14) och anställningsstöd (regeringens förslag punkt 15). Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Anslag Belopp enligt statsbudgeten 1999 Förändring av ram/anslag Ny ram/ny anslagsnivå A 2 Bidrag till lönegarantier-sättning, ramanslag 993 000 +150 000 1 143 000 Totalt för samtliga anslag 33 789 000 +150 000 33 939 000 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Anslag Belopp enligt statsbudgeten 1999 Förändring av ram/anslag Ny ram/ny anslagsnivå A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, ramanslag 21 961 114 -397 000 21 564 114 A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, ramanslag 6 655 092 745 092 B 11 Bidrag till Stiftelsen , obetecknat anslag 3 229 229 Totalt för samtliga anslag 48 274 400 -303 000 47 971 400 2 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsersättning och bidrag till lönegarantiersättning. 2.1 Anslaget A 2 Bidrag till lönegarantiersättning Med anledning av förväntade besparingar som skulle föreslås av den s.k. (dir. 1997:82) minskades anslaget för med . Kommitténs arbete avslutades först . Kommitténs besparingsförslag beräknas kunna träda i kraft . Regeringen föreslår därför att anslaget under innevarande budgetår ökas med 150 miljoner på grund av de uteblivna besparingarna. Utskottet, som kan konstatera att det inte har väckts någon motion i denna del, har ingen invändning mot regeringens förslag. 3 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar till största delen utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och () förvaltningskostnader. Vidare ingår myndigheter samt forskning och utveckling på arbetslivsområdet, Samhall AB:s verksamhet, Arbetsdomstolen m.m. Här återfinns också frågor om arbetsorganisation och kompetensutveckling m.m. samt utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder och för statliga arbetsgivarfrågor. 3.1 Anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 21 . Enligt regeringens förslag bör anslaget A 2 minskas med . Av uppgifter som lämnas i propositionen i avsnitten 5.4.9 och 5.4.10 framgår följande. Anslaget bör minskas med på grund av de förändringar beslutade om vad gäller utformningen av reglerna för arbetspraktik (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:AU1, rskr. 1998/99:105). Tillskottet till anslaget A 2 Bidrag till lönegarantiersättning under utgiftsområde 13 finansieras med en motsvarande minskning av anslaget A 2 under utgiftsområde 14 med . Förslaget om ändring av flyttningsbidraget innebär en minskning med . Förslaget om ett nytt förstärkt anställningsstöd innebär minskade utgifter inom utgiftsområdet med . Ökningen av anslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade med finansieras genom en motsvarande minskning på anslaget A 2. En ökning av anslaget B 11 Bidrag till Stiftelsen med finansieras likaledes från anslaget A 2. Regeringen föreslår också att utgifterna för räntesubventioner och avskrivning av lån för äldre utbildningsbidrag med lånedel, , i stället skall beräknas under utgiftsområde 15 anslaget A 2 Studiemedel. Förändringarna framgår av nedanstående sammanställning. Arbetspraktik - Lönegaranti (anslag A 2 utg. omr. 13) - Flyttningsbidrag - Anställningsstöd - Lönebidrag (anslag A 3 utg. omr. 14) - Stiftelsen (anslag B 11 utg. omr. 14) - Studiemedel (anslag A 2 utg. omr. 15) - Totalt - Flyttningsbidrag Det nuvarande stödet flyttningsbidrag består av följande fem stödformer: respenning, starthjälp, pendlingsstöd, medflyttandebidrag samt inlösen av egnahemsfastigheter och bostadsrätter av arbetsmarknadsskäl. Respenning innebär att den som söker anställning eller skall delta i arbetsmarknadsutbildning på annan ort kan erhålla ersättning för resa, uppehälle och bohagstransport. Starthjälp innebär att en arbetslös, som fått arbete genom arbetsförmedlingen på en ort dit det inte går att dagpendla, kan få ekonomiskt stöd. utgår bidrag med . Pendlingsstöd innebär att en arbetslös, som fått ett arbete genom arbetsförmedlingen som varar , kan få ekonomiskt stöd för att pendla. Pendlingsstöd betalas om resekostnaderna är högre än de skulle ha varit inom normalt pendlingsavstånd. Vidare kan en arbetslös, som erhåller en anställning på en ort dit det inte är möjligt att pendla , få ersättning för två hemresor . Medflyttandebidrag får lämnas till en arbetsgivare när denne anställer en medflyttande familjemedlem. Inlösen av egnahemsfastigheter eller bostadsrätter innebär att arbetslösa, som bor inom vissa delar av landet, kan få sina bostäder inlösta om de inte kan få arbete i eller nära bostadsorten i en sådan omfattning att hushållets försörjning är tryggad. Enligt regeringen är flyttningsbidragen ett viktigt instrument i arbetsmarknadspolitiken främst för att stimulera geografisk rörlighet och flexibilitet på arbetsmarknaden. Härigenom minskar arbetslösheten och arbetskraftsbristen motverkas. Regeringen anser dock att regelverket är otillgängligt och administrativt tungrott vilket inneburit att stödet inte kommit att användas på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen föreslår därför ett det genomförs ett antal regeländringar i syfte att förenkla detta. Förslaget bygger på en redovisning av AMS, som haft i uppdrag att bl.a. utreda hur flyttningsbidragen kan effektiviseras. Regeringen anser att flyttningsbidragen i större utsträckning än bör riktas till den enskilda individ som är eller riskerar att bli arbetslös och mindre till individens hushåll eller den som redan har en anställning. Stödet bör renodlas så att det skall lämnas till den som söker eller tillträder en anställning eller flyttar för att tillträda en anställning. Regeringen föreslår därför att stödformerna medflyttandebidrag och inlösen av egnahemsfastigheter och bostadsrätter av arbetsmarknadsskäl avskaffas. Vidare föreslås ytterligare förändringar av flyttningsbidraget vilka i huvudsak kan beskrivas enligt följande. Flyttningsbidrag skall i fortsättningen normalt endast kunna ges till den som fyllt . Om det finns särskilda skäl kan det dock lämnas även till den som fyllt eller genomgått treårig gymnasieutbildning. Arbetsförmedlingen skall vidare alltid göra en ingående prövning av om personen skulle ha kunnat få arbete i eller nära hemorten utan hjälp av flyttningsbidrag. Möjligheten att lämna respenning vid arbetstagares eller hushållsmedlemmars återflyttning till hemorten tas bort. Vidare skall den del av ersättningen för uppehälle som består av traktamente tas bort. Ersättning för bohagstransport skall bara kunna lämnas till den som skall tillträda en anställning och inte som även inför arbetsmarknadsutbildning. Regeringen föreslår också att den nuvarande delen av pendlingsstödet, där det lämnas bidrag för två hemresor, tas bort. Starthjälpen höjs till . Det blir den enskildes ensak att avgöra om stödet skall användas för pendlingskostnader eller annat. kan en person som tillträder sin första anställning efter avslutad arbetsmarknadsutbildning få pendlingsstöd och starthjälp. I fortsättningen skall utbildningar inom och motsvarande vuxenutbildning likställas med arbetsmarknadsutbildning i detta sammanhang. Förändringarna i flyttningsbidraget skall enligt propositionen gälla fr.o.m. . Enligt nuvarande regler kan en arbetsgivare erhålla anställningsstöd när arbetsgivaren anställer en långtidsarbetslös som vid anställningen varit inskriven på arbetsförmedlingen . Anställningsstödet lämnas av lönekostnaden, dock maximalt med /dag. Stödet utgår enligt huvudregeln . Det finns dock vissa möjligheter att lämna ersättning . Regeringen föreslår att det vid sidan av nuvarande anställningsstöd införs en form av förstärkt anställningsstöd. Enligt förslaget skall arbetsgivare som anställer en person som före anställningen varit öppet arbetslös eller deltagit i arbetsmarknadspolitisk åtgärd och varit anmäld vid arbetsförmedlingen kunna erhålla anställningsstöd under sammanlagt 24 månader. skall anställningsstödet utgöra av lönekostnaden, dock högst . Resterande 18 månader skall stödet uppgå till av lönekostnaden, dock högst . Förutom införandet av ett förstärkt anställningsstöd föreslås att stödet omformas från ett kontantstöd till en kreditering på arbetsgivarens skattekonto. De nya reglerna föreslås gälla fr.o.m. . Enligt propositionen innebär förslaget att utgifter för anställningsstödet inte kommer att belasta utgiftsområdet. För innevarande budgetår innebär det minskade utgifter inom utgiftsområdet med . Moderata samlingspartiet framför i kommittémotion Fi20 synpunkter på förslaget som rör anställningsstödet. har inte någon erinran mot att anställningsstödet omformas från ett kontantbidrag till kreditering på skattekonto. Däremot motsätter sig förslaget om införandet av ett förstärkt anställningsstöd. Enligt förbättras inte de långtidsarbetslösas förutsättningar att ta lediga arbeten. Regeringsförslaget handlar uteslutande om att öka de långtidsarbetslösas konkurrenskraft genom att göra dem billigare. I stället bör man genom utbildningsinsatser förbättra konkurrenskraften för denna grupp (yrk. anser i partimotion Fi16 att det bör göras en forskningssatsning. Partiet föreslår att anslagen B 20, B 22 och B 24 inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökas med vardera. Finansieringen av satsningen föreslås ske genom att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas i motsvarande mån, dvs. med (yrk. 24 delvis). Partiet anser att det är rimligt att anslaget utnyttjas mot bakgrund av att en del av finansieringen av det tillskott regeringen föreslår till finansieras genom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. anser att regeringen bör återkomma med förslag om sådana förändringar i ytterligare en tilläggsbudget för . liberalerna anser i motion Fi17, utan att lämna någon motivering till sitt ställningstagande, att förslagen om flyttningsbidrag och anställningsstöd bör avslås (yrk. 14 och 15). m.fl. (s) anser i motion Fi26 att reglerna för det förstärkta anställningsstödet bör utformas så att inte bara de som varit inskrivna på arbetsförmedlingen kan omfattas utan även personer som i praktiken varit arbetslösa . Utskottet kommer inledningsvis att behandla de båda regeringsförslagen som rör stödformerna flyttningsbidrag och anställningsstöd. Utskottet återkommer till anslagsfrågan under avsnittet 3.4. Utskottet anser i likhet med regeringen att flyttningsbidragen är ett viktigt instrument för att stimulera geografisk rörlighet och för att minska arbetslöshet och undanröja arbetskraftsbrist. är det viktigt att stödformen blir mer kostnadseffektiv. Det förslag regeringen lagt fram innebär enligt utskottets mening att stödet mer än riktas mot den enskilda individen som är eller riskerar att bli arbetslös. renodlas det till att framför allt stödja insatser att söka, tillträda eller flytta till en anställning. Förslaget innebär också att systemet blir mer överskådligt samt att administrationskostnaderna sänks. Utskottet ställer sig därför bakom förslaget. Det kan konstateras att det bara framställts ett motionsyrkande i denna del. anser att förslaget bör avslås. Eftersom yrkandet saknar motivering ger det inte underlag för något ställningstagande. Det bör därför enligt utskottets mening avslås. anser sammanfattningsvis att de föreslagna förändringarna av flyttningsbidraget bör tillstyrkas (punkt 14 i propositionen), vilket innebär att motion F17 yrkande 14 (fp) bör avstyrkas. Utskottet kan konstatera att det finns grupper av arbetslösa som trots förbättrat konjunkturläge inte har kunnat erhålla arbete. De har stått utanför den reguljära arbetsmarknaden . Det är också en stor risk för att dessa grupper växer om det inte vidtas aktiva åtgärder. Utskottet har tidigare uppmärksammat detta problem och påpekat att det är viktigt att man prioriterar de s.k. långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna. Även regeringen har gjort denna prioritering. Det finns olika förklaringar till varför grupper av arbetslösa inte har kunnat erhålla reguljära arbeten under konjunkturuppgångar. Det behöver inte nödvändigtvis vara så att det beror på brist på kompetens, utan en förklaring kan vara den misstro arbetsgivare har mot att anställa dessa personer. Utskottet delar därför inte ståndpunkt att den enda åtgärden skulle vara utbildningsinsatser. Det krävs även andra insatser. En viktig sådan är att skapa en åtgärd som i första hand är inriktad på att ge den enskilda individen möjlighet att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Inom vissa grupper är utbildningsnivån inte sällan hög, avsaknaden av arbete beror i första hand på fördomar. Detta gäller bl.a. för invandrare och personer med funktionshinder. Det är därför viktigt att man för dessa grupper skapar en åtgärd som ger dem chansen att visa sina förtjänster. Åtgärden som krävs i dessa fall skall vara starkt individinriktad. Vad som erfordras är en insats som snarare gynnar starkt utsatta grupper än sysselsättningstillväxt i sig, även om det också kan bli en sådan effekt om åtgärden lyckas bra. Den konstruktion som regeringen har valt uppfyller enligt utskottets mening dessa krav. Kravet på en längre tids inskrivning innebär att åtgärden endast kommer att riktas mot de mest utsatta grupperna. En fråga som är av stor betydelse vid utformningen av stödet är vilka som skall omfattas av det, dvs. vilka som skall anses som långtidsinskrivna. Enligt vad utskottet har erfarit är det ännu inte bestämt hur denna grupp skall avgränsas. I propositionen hänvisar man till att det var ca 100 000 personer som hade varit arbetslösa eller i konjunkturberoende åtgärder och som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen . Enligt vad utskottet under hand inhämtat från har då också räknats personer som kan ha haft något längre uppehåll i arbetslösheten än vad som normalt gäller när begreppet långtidsinskriven används. Om man använder den definition av långtidsinskrivna som AMS brukar tillämpa skulle motsvarande antal vara ca 60 000 personer. I dessa fall avses personer som är inskrivna vid förmedlingen och som inte haft reguljärt arbete som varat minst . Utskottet delar de synpunkter som framförts i motion Fi26 om att det är viktigt att det inte fastställs en alltför snäv definition av vilka som skall anses som långtidsinskrivna och som därigenom skall kunna anställas med anställningsstöd. Avbrott i arbetslösheten på grund av kortare tillfälliga arbeten får enligt utskottets mening inte leda till att den arbetslöse utestängs från möjligheten att omfattas av det förstärkta anställningsstödet. För att åtgärden skall kunna bli verkningsfull när det gäller bl.a. invandrare är det viktigt att den även kan komma i fråga för grupper som normalt definieras som "ej förmedlingsbara" enligt arbetsförmedlingen. Enligt utskottets mening är det också viktigt med mer enhetliga definitioner i olika förordningar inom det arbetsmarknadspolitiska området. De måste vara tydliga och lätta att tillämpa. Enligt utskottets mening är det angeläget att de närmare villkoren för det förstärkta anställningsstödet utformas i enlighet med det anförda. förordar därför att finansutskottet föreslår ett tillkännagivande i enlighet med vad som anförts. En invändning som rests mot förslaget är att anställningsstöd sällan får avsedd effekt och att de volymer som förväntats inte uppnås. Utskottet har närmare utvecklat sina synpunkter när det gäller anställningsstödet i yttrandet som rör anslagsramarna för budgetåren 2000-2002 (se yttr. 1998/99:AU2y). Där behandlar utskottet även ett förslag från rörande anställningsstöd. , som inte motsätter sig regeringens förslag, har invänt att det är tveksamt om det kommer att fungera på avsett sätt. Partiet förordar i stället ett alternativt anställningsstöd (marginellt sysselsättningsstöd). Utskottet anser att det är viktigt att en åtgärd av nu aktuellt slag sätts in när konjunkturen är uppåtgående. Det är därför av stor betydelse att åtgärden kommer till stånd så snart som det är praktiskt och administrativt möjligt. En förutsättning för att åtgärden skall få avsedd verkan är att arbetsförmedlingarna har en aktiv dialog med arbetsgivarna inom ramen för de externa kontakterna. När det gäller utformningen av finansieringen av anställningsstödet vill utskottet göra följande påpekande. Utskottet har ingen erinran mot att anställningsstödet omformas från kontantbidrag till kreditering på skattekonto. Utskottet kan notera att anslaget justeras ned i enlighet därmed. Regeringen måste därför noggrant följa åtgärdens utveckling så att de avsedda resurserna verkligen kommer de långtidsinskrivna tillgodo i form av anställningar. Utskottet kan också konstatera att det kan vara svårt åtminstone för en oinitierad läsare att överblicka kostnaderna för de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Åtgärden kommer inte att medföra några utgifter som belastar utgiftsområde 14. Kostnaderna för staten uppstår i stället genom minskade skatteintäkter. Sammanfattningsvis anser arbetsmarknadsutskottet att finansutskottet bör biträda regeringens förslag vad gäller anställningsstödet (punkt 15 i propositionen) med det tillkännagivande som arbetsmarknadsutskottet förordar. bör också avstyrka motionerna Fi20 yrkande 1 (m), Fi17 yrkande 15 (fp) och Fi26 (s) i motsvarande delar i den mån de inte kan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört. Överförande av medel för forskning Utskottet delar inte ståndpunkt att arbetsmarknadsmedel bör överföras till utgiftsområde 16 för att utgöra en del av finansieringen av den forskningssatsning partiet föreslår. Enligt utskottets mening är det viktigt att medlen under anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder används för att underlätta arbetslösas möjligheter att erhålla arbete. Utskottet anser därför att motion Fi16 yrkande 24 delvis (c) bör avstyrkas. 3.2 Anslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade För att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få arbete föreslås att det tillförs ytterligare till anslaget för . Detta finansieras genom att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Som framgår av ovanstående redogörelse har regeringen föreslagit att ytterligare medel skall tillföras anslaget för att förbättra möjligheterna för funktionshindrade att få arbete. Utskottet vill i detta sammanhang belysa förhållandena beträffande medlen för särskilda åtgärder för arbetshandikappade. I samband med behandlingen av budgetpropositionen för innevarande budgetår bestämdes att det för detta ändamål skulle uppföras ett ramanslag om ca . Regeringen bestämde också i regleringsbrevet för AMV för , som beslutades , att AMS skulle disponera dessa medel. Detta beslut ändrades genom ett regeringsbeslut . Beslutet, som innebar en ändring i regleringsbrevet, innebär bl.a. att ramanslaget i stället skulle vara ca , dvs. ca lägre än vad som beslutats tidigare. Därutöver beslutades att ett anslagssparande motsvarande ca skulle föras bort från anslaget. Skälet till indragningen var en teknisk justering av anslaget med anledning av förändrade redovisningsprinciper för . Sistnämnda ändring innebär att anslaget skall redovisas enligt kassamässiga principer, dvs. när betalning sker. Eftersom de bidrag som omfattas av detta anslag utges i efterskott, innebär beslutet att vissa kostnader som avser skall redovisas under eftersom de betalats innevarande år. Den ändrade redovisningsprincipen innebar en utgiftsminskning för med ca . Genom minskningen av anslaget och indragningen av anslagssparandet har regeringen tillgodogjort sig utfallet av den nya redovisningsprincipen. Om tidigare redovisningsprinciper hade tillämpats skulle AMS för att klara sina åtaganden ha varit tvingat att förutom anslagssparandet även använda ca av sin anslagskredit. Skälen till detta var dels att antalet personer som omfattades av lönebidrag och offentligt skyddat arbete (OSA) översteg de mål som hade ställts upp, dels att kostnaderna för varje arbetshandikappad (de s.k. styckkostnaderna) hade blivit högre än beräknat. Det kan noteras att antalet personer som omfattas av lönebidrag och OSA under innevarande budgetår fortsatt att öka. deltog i genomsnitt 56 500 arbetshandikappade i dessa åtgärder. Detta är ca 1 500 fler än det verksamhetsmål regeringen ställt upp. Resultatet kan bli att AMV, trots resursförstärkningen på , får svårt att bibehålla nuvarande volymer. Det är alltså inte uteslutet med en risk att antalet personer som deltar i dessa åtgärder reduceras. Det är enligt utskottets mening inte acceptabelt att utgifterna för ett anslag på detta sätt "skenar" i väg. Berörda myndigheter måste se till att givna ramar inte överskrids. Mot detta skall dock ställas att det finns risk för att enskilda personer på ett inte godtagbart sätt kommer att drabbas av de restriktioner som de ekonomiska ramarna innebär. Utskottet utgår från att regeringen följer denna fråga mycket noggrant och återkommer med en redovisning och, om så krävs, med förslag till åtgärder. Med dessa synpunkter ställer sig utskottet bakom regeringens förslag och föreslår att finansutskottet biträder detta. 3.3 Anslaget B 11 Bidrag till Stiftelsen Stiftelsen är en gemensam , och med uppgift att anordna och utveckla arbetsmarknadsutbildning för i första hand de nordligaste delarna av de tre länderna. Verksamheten finansieras i huvudsak genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. Stiftelsens försäljning av arbetsmarknadsutbildning har genom en förändring av mervärdesskattelagstiftningen belagts med mervärdesskatt. Syftet med förändringen var att harmonisera lagstiftningen med EG-lagstiftningen på detta område. För att säkerställa att antalet utbildningsplatser inte minskar på grund av förändringen föreslår regeringen att stiftelsen tillförs . Finansieringen sker genom att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. , som tidigare motsatt sig inrättandet av Stiftelsen , avstyrker i kommittémotion Fi20 regeringens förslag (yrk. Utskottet biträder förslaget om anslagsökning och föreslår att finansutskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion Fi20 yrkande 2 (m). 3.4 Sammanfattande bedömning beträffande ändrade anslag Som framgår av det ovanstående ställer sig utskottet bakom de förslag regeringen lämnat rörande lönegarantin, flyttningsbidrag och anställningsstöd. Utskottet har inte heller någon erinran mot de förslag om minskningar av anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder som grundar sig på regeländringarna rörande arbetspraktik eller överflyttande till utgiftsområde 15 Studiestöd av utgifter för vissa utbildningsbidrag. Utskottet biträder även förslaget om att förstärkningen av lönebidrag och tillskottet till Stiftelsen sker genom att medel förs från anslaget A 2.