yttr · GM05UU1y · 1999-01-01 00:00:00 — ekonomiska vårproposition 1998/99 UU1y Till finansutskottet har genom beslut - under förutsättning att kammaren hänvisar ifrågavarande proposition till finansutskottet - berett övriga berörda utskott tillfälle att, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde, yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) i vad avser dels den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. (yrkandena 1-5) och vissa skattefrågor (yrkandena 25-28) jämte de motioner som kan komma att väckas, dels tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 6-24) jämte de motioner som kan komma att väckas. Kammaren beslöt att hänvisa propositionen () jämte de med anledning av den väckta motionerna () till finansutskottet. väljer att i det följande yttra sig över propositionens yrkanden 4 och 10 samt över motionerna 1998/99:Fi14 (m), 1998/99:Fi15 (kd), 1998/99:Fi16 (c) och 1998/99:Fi17 (fp) i de delar som omfattas av utskottets beredning. beredningsområde berörs, såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket, primärt av propositionens hemställanpunkt 4 (delvis). I yrkande 4 hemställer regeringen att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.2). Såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för hemställer regeringen i yrkande 10 att godkänner att högst av det på utgiftsområde 5 och internationell samverkan uppförda ramanslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet får användas för en väpnad svensk styrka i Kosovo (avsnitt 5.4.4). 1.2 Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden I budgetpropositionen presenterades en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden . Regeringen föreslår nu en reviderad preliminär fördelning av utgifterna samt en preliminär fördelning för . Förslaget (propositionens yrkande 4, delvis) till utgiftsramar samt differenser i förhållande till de preliminära ramarna i budgetpropositionen redovisas vad avser utgiftsområdena 5 och 7 i tabellen nedan (utdrag ur tabell 7.1 i propositionen). Förslaget till utgiftsramar för baserar sig i normalfallet på föreslagna ramar för som räknas upp med relevant prisindex. Beräkningarna av fördelningen av utgifterna på utgiftsområden är baserade på nu kända förutsättningar. Tabell 7.1 Preliminär fördelning på utgiftsområden (utdrag) Differens mot budgetpropositionen 2000 2001 2002 2000 2001 UO 5 och internationell samverkan 2 828 2 858 2 889 -67 -73 UO 5 Internationellt bistånd 12 458 13 298 13 164 -431 -571 Det är flera faktorer som leder till reviderade utgiftsområdesramar jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . De nya satsningar som regeringen redovisar i propositionen är medräknade. För att undvika ett överskridande av utgiftstaket för och för att målet om ett finansiellt sparande i offentlig sektor på av BNP skall , måste, enligt regeringen, vissa utgiftsreduktioner och senareläggningar av planerade projekt m.m. genomföras. I förslaget till preliminära utgiftsramar har avdrag gjorts för de utgiftsbegränsningar som presenteras i propositionen. Utgiftsramarna har även ändrats bl.a. till följd av reviderade makroekonomiska förutsättningar. Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 2 638 2 871 3 011 2 828 2 858 2 889 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utrikesförvaltningen, dvs. och de 102 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, information om i utlandet samt Europainformation. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav anslaget till utrikesförvaltningen uppgår till och bidragen till internationella organisationer till . Utgiftsområdet beräknas minskas med på grund av en besparing på bidrag till vissa internationella organisationer. Utfall Anslag Prognos Beräknat 1998 1999 1999 2000 2001 2002 11 479 11 900 11 985 12 458 13 298 13 164 Utgiftsområdet omfattar verksamheterna internationellt utvecklingssamarbete samt samarbete med . uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten till , varav till utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och till samarbete med . Den totala biståndsramen 1999 (inklusive utgifter som redovisas under andra utgiftsområden) uppgår till motsvarande av bruttonationalinkomsten (BNI). Ramen för beräknas till av BNI, vilket motsvarar . av BNI och till av BNI. Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd samt administration m.m. Avräkningens storlek beräknas utifrån vid budgeteringstillfället tillgängligt prognosunderlag. Regeringen kommer att göra en bedömning av de kort- och långsiktiga konsekvenserna av utgiftsbegränsningen . Ett program för samarbetet med har beslutats av för som omfattar totalt . 1.3 Uppföljning av utgifter , utgiftsprognos och tilläggsbudget för Det preliminära budgetutfallet visar ett underskridande av budgeten med för utgiftsområde 5 och ett utfall enligt budget för utgiftsområde 7. senaste utgiftsprognos för1999 visar att utgifts- taket riskerar att överskridas med . Regeringen, som delar ESV:s bedömning, vidtar därför utgiftsbegränsande åtgärder motsvarande totalt ca . Åtgärderna utgörs dels av besparingar, dels av den utgiftsreduktion som beräknas uppkomma till följd av införandet av s.k. begränsningsbelopp för anslagsförbrukningen på vissa anslag. Av det totala besparingsbeloppet fattar regeringen beslut om ca . Resterande besparingar föreslår regeringen dels på tilläggsbudget i denna proposition, dels, vad gäller läkemedelsförmånen, i annan proposition. Tabell 0.6 Besparingar (utdrag) Effekt på takbegränsade utgifter Utgiftsområde UO 5 och internationell samverkan 50 Begränsningsbeloppens syfte är att säkerställa att anslagsförbrukningen inte överstiger en viss bestämd nivå. De nivåer som anges i tabell 5.7 utgör de maximala utgifterna för berörda utgiftsområden och anslag. Tabell 0.7 Begränsningsbelopp år 199r9 (utdrag) Nivåer som ej får överskridas 1999 Utgiftsområde/Anslag UO 5 och internationell samverkan 3 011 UO 5 A1 1 906 UO 7 VO A Internationellt utvecklingssamarbete 11 150 UO 7 VO B Samarbete 835 På tilläggsbudget för , utgiftsområde 5 och internationell samverkan, anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet, föreslås (propositionens yrkande 10) att högst av anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet får användas för en väpnad svensk styrka i Kosovo . I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för hela anslaget uppfört ett ramanslag på . I vårpropositionen anges att regeringen avser att i en särproposition föreslå att regeringen får ställa en väpnad styrka till förfogande som ett svenskt bidrag till en multinationell fredsstyrka i provinsen i . Utgifterna för ett svenskt deltagande i Kosovo beräknas uppgå till ca . Regeringen avser att finansiera insatsen enligt följande: Regeringen föreslår att högst av anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet får användas för insatsen . Detta innebär att anslagets ändamål vidgas för det belopp som nämnts. Vidare avser regeringen att utnyttja den ingående reservationen från det äldre anslaget B 9 Fredsbevarande verksamhet, senast uppfört på statsbudgetens tredje huvudtitel /96. Denna reservation uppgår till ca . Ändamålet med anslaget är att möjliggöra för regeringen att på begäran av FN, enligt beslut av eller EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ, ställa personal till förfogande för konfliktförebyggande, fredsbevarande och annan fredsfrämjande verksamhet m.m. Återstående avser regeringen att finansiera över utgiftsområde 6 Totalförsvar genom att använda det ingående anslagssparandet på anslaget A 2 Fredsfrämjande truppin-satser. Huvuddelen av anslagssparandet härrör från de som , för att möjliggöra en utökad satsning på den fredsfrämjande verksamheten, anvisat på anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser på tilläggsbudget till statsbudgeten för (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU11, rskr. 1998/99:42). 1.4 Europeiska revisionsrättens rapporter för Revisionsrätten konstaterar sammanfattningsvis vad gäller EU:s Externa politik att det råder stora brister när det gäller samordningen mellan kommissionen och andra internationella biståndsgivare inklusive medlemsstaterna. Detta leder till en inkonsekvent politik och dåligt utnyttjande av de totala resurserna för biståndet. Regeringen delar revisionsrättens syn och menar att det finns utrymme för betydande förbättringar när det gäller samordningen mellan kommissionen och medlemsländerna. Bristande sam-ordning innebär inte bara att de totala resurserna utnyttjas ineffektivt, utan även att en ökad administrativ börda läggs på mottagarländerna. verkar därför aktivt för att förbättra samordningen och anordnade bl.a. ett semi-narium i där kommissionen och medlemsländerna diskuterade hur man kunde fördjupa samarbetet när det gäller landstrategiprocessen. Rätten konstaterar att betydande ansträngningar har gjorts från kommissionens sida för att förbättra samordningen. välkomnar detta, men menar att samordningen mellan medlemsländerna och kommissionen ute på fältet försvåras på grund av EU-delega-tionernas begränsade befogenheter att fatta beslut och i vissa fall bristande kompetens och kapacitet på biståndsområdet. I anledning av den ekonomiska vårpropositionen har partimotioner väckts av [Fi14 (m)], [Fi15 (kd)], [Fi16 (c)] och [Fi17 (fp)]. Partimotionernas beloppsförslag framgår av bilagan till detta betänkande medan huvudpunkterna i motiveringarna jämte vissa föreslagna prioriteringar redovisas nedan. I bilagan redovisas också förslag till biståndsram (uttryckt i procent av prognostiserad BNI) i de fall uppgiften framgår av respektive partimotion. 2.1 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan förespråkar i motion Fi14 (m) yrkande 5 (delvis) förstärkning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands, svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna samt i princip i hela och i . Representation i och nämns särskilt. beloppsyrkande vad avser utgiftsområde 5 överensstämmer med regeringens [motion Fi16 (c) yrkande 23 (delvis)]. I motionen förordas dock vissa prioriteringar inför det kommande budgetarbetet med innebörden att en kraftsamling skall kunna göras inför ordförandeskapet i EU samt att anslaget för nordiskt samarbete (B 2) förstärks för . 2.2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, m.m. föreslår i motion Fi14 (m) yrkande 5 (delvis) att utgiftsområdet ges en annan avgränsning i det att anslaget A 2 inom utgiftsområde 6 Totalförsvar i sin helhet tillförs utgiftsområde 7. föreslås att det inom utgiftsområde 7 skapas en samlad post för fredsbevarande verksamhet. En annan mera principiell förändring är att den s.k. Östersjömiljarden föreslås upplösas och medlen tillföras det ordinarie Central- och Östeuropastödet varigenom, sägs det i motionen, en samordnad strategi för stödinsatserna skulle underlättas. Det svenska stödet till och bör i ökad utsträckning ses som ett komplement till EU:s förmedlemskapsstrategier. Därigenom kan ökade resurser frigöras för stöd till . gration i de europeiska samarbetsstrukturerna bör underlättas och stödet till detta land samt till västra bör i första hand inriktas på främjandet av demokratiska strukturer. Insatser i tredje världen bör inriktas på att utrota fattigdomen. Bistånd till ett u-lands statsmakt bör främst inriktas på kunskapsöverföring, stöd till rättsstaten samt grundläggande utbildning och hälsovård. Skuldavskrivningar är ett komplement. Också insatser i samband med katastrofer lyfts fram. kritiserar i sin motion Fi15 (kd) yrkande 4 (delvis) frysningen av reservationerna inom biståndet och det utgiftstak som satts. Delar av reservationerna bör, enligt partiets mening, omfördelas till katastrofanslag och andra akuta insatser samt till skuldavskrivningar och stöd till enskilda organisationers biståndsarbete. I motiveringen för sitt förslag till budget för utgiftsområde 7 kritiserar regeringen för de restriktioner som under innevarande budgetår införts för medelsutnyttjandet [motion Fi16 (c) yrkande 23 (delvis)]. Partiet utgår från att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder så att tilltron till som samarbetspartner och biståndsgivare inte eroderas. 2.3 Tilläggsbudget till statsbudgeten för yrkar i sin partimotion Fi17 (fp) yrkande 9 att måtte som sin mening ge regeringen till känna det ur demokratiskt perspektiv principiellt anmärkningsvärda i att det ur propositionen inte går att utläsa effekterna av regeringens åtgärder för att hålla utgiftstaket, de besparingar som regeringen avser att göra eller de s.k. begränsningsbelopp som beslutats. Detta yrkande har i del bäring på utgiftsområdena 5 och 7. 3.1 Fördelningen av utgifterna på utgiftsområden Utgiftsområdet beräknas minskas med på grund av en permanent besparing på bidrag till vissa internationella organisationer. Med de i propositionen angivna förutsättningarna och med den kompletterande information utskottet erhållit vid särskild föredragning, anser utskottet att regeringens förslag till preliminär ram för utgiftsområde 5, och internationell samverkan, är väl avvägt. Utskottet kan således inte förorda de från propositionen avvikande beloppsförslag som framläggs i motion Fi14 (m) yrkande 5 (delvis). I motionerna Fi14 (m) yrkande 5 (delvis) och Fi16 (c) yrkande 23 (delvis) förordas inför det kommande budgetarbetet vissa prioriteringar inom utgiftsområde 5. Utskottet vill med anledning härav framhålla att den nu aktuella delen av budgetprocessen avser en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden avsedd att utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete. Det beslutsunderlag får genom den ekonomiska vårpropositionen är anpassat till denna ambitionsnivå. Enligt utskottets uppfattning är det mot denna bakgrund inte möjligt, annat än i undantagsfall, att uttala sig om avvägningar eller enskildheter inom respektive utgiftsområde. Utskottet anser med det anförda att propositionens yrkande 4 i här aktuell del bör tillstyrkas samt att motionerna Fi14 (m) yrkande 5 och Fi16 (c) yrkande 23, båda i motsvarande delar, bör avstyrkas. Flera motioner tar upp frågan om enprocentsmålet*. I den här aktuella propositionen räknar regeringen med att biståndsramen höjs till av BNI . Utskottet välkomnar att återgången till enprocentsmålet fortsätter. Detta är en viktig signal från i då de internationella biståndsflödena minskar kraftigt. Utskottet har tidigare (senast i bet. 1998/99:UU2) anfört att kunskapen om och stödet för enprocentsmålet är väl befäst i och i den allmänna opinionen. är en återgång till enprocentsnivån också en internationellt betydelsefull symbolfråga, varför den även av det skälet bör prioriteras. Utskottet framhöll också att det är dess bestämda mening att en återgång till enprocentsnivån bör ske så snart det statsfinansiella läget tillåter. Utskottet vidhåller denna uppfattning. I flera motioner berörs frågan om reservationer inom biståndsbudgeten. Reservationerna har flera orsaker. Oförutsedda faktorer vid genomförande av program samt ökade kvalitets- och effektivitetskrav leder till förseningar i genomförande och därmed eftersläpningar i utbetalningarna. De villkor , liksom andra givare, ställer för bistånd har skärpts. Detta gäller bl.a. i frågor avseende redovisning och bekämpning av korruption. Som framgått av ett antal av de skrivelser i biståndsfrågor som regeringen under föregående och innevarande riksmöten överlämnat till lägger biståndsorganisationen alltmer energi på att i samarbete med mottagarländerna stärka förutsättningarna för en långsiktig utveckling. Denna förändring av biståndet är, enligt utskottets mening, önskvärd och bör fortsätta. Partnerskap i biståndet innebär emellertid att givarlandet inte ensamt kan styra takten i olika projekt. För att minska reservationerna krävs ökad flexibilitet. En betydande del av reservationerna inom u-landsbiståndet är intecknade, dvs. utgörs av avtalade insatser eller åtaganden om bidrag för bestämda ändamål. Även reservationer som formellt sett är ointecknade motsvarar till stor del planerade, om än inte avtalsbundna, insatser. Utskottet återkommer nedan, i samband med sina överväganden om begränsningsbelopp, till dessa frågor. Målet är inte att uppnå så höga utbetalningar som möjligt. Biståndet behövs bäst där det är svårast att genomföra, vilket är en viktig orsak till reservationerna. Det handlar om att uppnå balans mellan långsiktig fattigdomsorientering och en verksamhetsvolym som motsvarar de av anvisade medlen. Utvecklingen visar, enligt utskottets mening, att även i detta perspektiv är långsiktigheten i biståndet värdefull och att reservationer i vissa fall är en naturlig följd av denna långsiktighet. Noggrannhet i planeringen och uppvisande av delresultat före fortsatta utbetalningar eftersträvas. Dessa krav och strävan efter långsiktighet förutsätter emellertid att det instrument som reservationer utgör finns och kan användas på ett konstruktivt sätt. I den moderata partimotionen Fi14 (m) yrkande 5 (delvis) föreslås bl.a. att anslaget A 2 inom utgiftsområde 6 Totalförsvar i sin helhet tillförs utgiftsområde 7. föreslås att det inom utgiftsområde 7 skapas en samlad post för fredsbevarande verksamhet. En annan mera principiell förändring är att den s.k. Östersjömiljarden föreslås upplösas och att medlen tillförs det ordinarie Central- och Östeuropastödet. Utskottet finner ej skäl att ställa sig bakom dessa förslag. Därmed och med de i propositionen i övrigt angivna förutsättningarna anser utskottet att regeringens förslag till preliminär ram för utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, är väl avvägt. Utskottet menar att det inte är motiverat att mot bakgrund av det nu framlagda underlaget ha någon mening i övrigt om hur medlen inom detta utgiftsområde bör fördelas. Utskottet anser således att yrkande 4 (delvis) i propositionen bör tillstyrkas. Som konsekvens härav anser utskottet att motionerna Fi14 (m) yrkande 5 (delvis), Fi15 (kd) yrkande 4 (delvis), Fi16 (c) yrkande 23 (delvis) och Fi17 (fp) yrkande 4 (delvis) bör avstyrkas. 3.2 Tilläggsbudget till statsbudgeten för m.m. 3.2.1 Medel för väpnad svensk styrka i Kosovo På tilläggsbudget för , utgiftsområde 5 och internationell samverkan, anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet, föreslås, enligt propositionen (yrkande 10), att högst av anslaget B 4 Fredsfrämjande verksamhet får användas för en väpnad svensk styrka i Kosovo . Utgifterna för ett svenskt deltagande i Kosovo beräknas uppgå till ca . Regeringen avser att övrig finansiering av insatsen skall ske med en ingående reservation från det äldre anslaget B 9 Fredsbevarande verksamhet (från /96) samt med medel från utgiftsområde 6 Totalförsvar. Utskottet noterar att regeringen avser att i en kommande proposition föreslå att regeringen får ställa en väpnad styrka till förfogande som ett svenskt bidrag till en multinationell fredsstyrka i provinsen i . Utskottet noterar vidare att det i den här behandlade ekonomiska vårpropositionen inte sägs något om storleken på den eventuella väpnade styrkan avsedd för Kosovo. Utskottet utgår från att i samband med sin behandling av den aviserade särpropositionen får tillfälle till mera preciserade ställningstaganden. Beaktande att får möjlighet att återkomma i frågan anser utskottet det lämpligt att handlingsfrihet skapas genom att det görs ekonomiskt möjligt att sända en väpnad svensk styrka till Kosovo . Utskottet vill i sammanhanget påpeka att en eventuell insats i praktiken torde komma att medföra ett engagemang med varaktighet även under kommande budgetår och att ett beslut därom alltså i praktiken innebär finansiella åtaganden utöver de här behandlade. Såvida det då fortfarande har aktualitet bör regeringen därför i budgetpropositionen för återkomma med förslag om hur ett mera långsiktigt engagemang med en svensk väpnad styrka i Kosovo skall finansieras. Utskottet anser med det anförda att propositionens yrkande 10 bör tillstyrkas. Utskottet konstaterar att regeringen får besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat till följd av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl [8 § lag (1996:1059) om statsbudgeten]. I här aktuellt fall synes begränsningen vara motiverad av regeringens strävan att nå god budgetkontroll. I förarbetena till lagen (prop. 1995/96:220 s. 32) sägs, när det gäller den typ av anslagsstyrda utgifter det här är fråga om, att det av anvisade beloppet får anses rymma en viljeyttring om vilken omfattning insatsen bör ha på ett visst område. I sådana fall måste regeringen ha goda sakliga skäl för att inte fullt ut använda de medel som anvisats. I författningskommentaren till 8 § lag 1996:1059 om statsbudgeten (prop. 1995/96:220 s. 88) framhålls att regeringen, om den beslutar att medel på anvisade anslag inte skall användas, är förpliktigad att se till att de åtaganden som staten har till följd av lag eller avtal fullföljs. I sitt ställningstagande anför (bet. 1996/97:KU3, s. 20) beträffande den aktuella paragrafen ". är förpliktad att se till att de åtaganden som staten har till följd av lagar eller avtal fullgörs. Vidare är regeringen bunden av anslagsvillkor (se ovan s. 17)." Beträffande anslagsvillkoren anför bl.a. att "har formellt sett en obegränsad rätt när det gäller detaljregleringen i samband med utgiftsbemyndigandena. beslut att anvisa anslag (ändamål, anslagstyp och belopp) kan alltså kompletteras med ytterligare villkor och med motivuttalanden som binder regeringens och myndigheternas medelsanvändning. . Någon enhetlig ordning då det gäller utformningen av beslut i budgetfrågor . Oavsett formulering är . regeringen bunden av uttalanden om villkoren för medelsanvisningen." 1996/97:KU3, s. 17 f.) Utskottet vill mot bakgrund av ovanstående framhålla att allmänna viljeyttring under en lång följd av år varit klar och entydig. Senast i betänkandet 1998/99:UU2 anförde utskottet beträffande biståndsramen att "ambitionen är att åter skall uppnå enprocentsmålet när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger". Utskottet vill i sammanhanget också understryka att det, då det berett förslag om anvisande av medel ingående i biståndsramen, även vägt in förekomsten av tämligen omfattande reservationer och att det därvid som sin uppfattning framfört att dessa bör minskas. Detta synsätt uttryckte utrikesutskottet i sitt yttrande 1997/98:UU3y till finansutskottet på följande sätt: "Behoven i är stora, som det internationella biståndet minskar, vilket gör det än mer angeläget att, utan att göra avkall på kvaliteten, eftersträva en verksamhetsvolym som motsvarar tillgängliga resurser. För att minska reservationerna krävs ökad flexibilitet." I förarbetena till lag (1996:1059) om statsbudgeten fästs särskild vikt vid att regeringen vid beslut om att anvisade anslag inte skall användas beaktar att de åtaganden staten har till följd av avtal fullföljs. I här aktuellt fall torde det främst röra sig dels om avtal med olika frivilligorganisationer, dels om avtal med främmande makt. Med det beslutsunderlag som propositionen erbjuder är det dock inte möjligt att bedöma om de av regeringen beslutade begränsningsbeloppen påverkar statens möjlighet att fullfölja sina avtalsenliga åtaganden. Utskottet anser det väsentligt att begränsningsåtgärderna utformas så att tilltron till som samarbetspartner och biståndsgivare inte eroderas. Vid sin beredning av förslag till lag om statsbudgeten framhöll i här aktuellt sammanhang att regeringen är bunden av anslagsvillkor. Utskottet vill med anledning härav framhålla att vid sitt beslut om anslag ingående i biståndsramen förutsåg att utbetalningsnivån kunde hållas på en högre nivå genom ett bättre utnyttjande av reservationer (bet. 1998/99:UU2). Också från andra utgångspunkter finner utskottet sig föranlåtet att uttrycka oro över de av regeringen beslutade begränsningsåtgärderna på utgiftsområde 7.