yttr · GM05MJU1y · 1999-01-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets yttrande ekonomiska vårproposition 1998/99 MJU1y Till finansutskottet har beslutat bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande de förslag i propositionen som avser utgiftsområdena Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) samt Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23). Vidare behandlar utskottet vissa frågor om jordbrukets beskattning och internationella konkurrenskraft. I anslutning till yttrandet behandlas även vissa följdmotioner. 1998/99:Fi14 av m.fl. (m) vari yrkas 5. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden i enlighet med vad i motionen anförts som riktlinje för budgetarbetet. 1998/99:Fi15 av m.fl. (kd) vari yrkas 4. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 9.1). 1998/99:Fi16 av m.fl. (c) vari yrkas 12. att beslutar om åtgärder för att förstärka jordbrukets internationella konkurrenskraft, 23. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområdena 1-27 som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad i motionen anförts. 1998/99:Fi17 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som redovisats i motionen som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell A). 1998/99:Fi23 av m.fl. (kd) vari yrkas 1. att hos regeringen begär förslag till sådana lagändringar att de i vårpropositionen aviserade förändringarna av el- och eldningsoljeskatterna kan träda i kraft , 2. att hos regeringen begär förslag till lagändringar för att lyfta av jordbrukets kostnad för dieselskatter, 3. att hos regeringen begär förslag till lagändring syftande till att miljöavgifter i jordbruket skall återgå till näringen för miljöinsatser. 1998/99:Fi33 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utnyttjande av framförhandlade EU-ersättningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatten på handelsgödsel, 3. att hos regeringen begär förslag om sänkt dieselskatt för jordbruket i enlighet med vad i motionen anförts, 4. att hos regeringen begär förslag om sänkt elskatt för jordbruket i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att hos regeringen begär förslag om sänkt skatt på eldningsolja för jordbruket i enlighet med vad i motionen anförts. Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Ramen för utgiftsområde 20 uppgår till för . Vårpropositionens förslag om tilläggsbudget uppgår till (prop. 1998/99:100 s. 44). Regeringen föreslår att ramen för utgiftsområdet preliminärt fastställs till , och . Regeringen avser att successivt förstärka forskningen avseende främst miljöeffektforskning och miljötoxikologi med medel som bör fördelas av . För miljöforskning beräknas sammanlagt . Behovet av sanering och återställning av förorenade områden är omfattande, och regeringen beräknar nu ytterligare för denna verksamhet. Regeringen bedömer också att behoven av medel för markinköp är stora, varför regeringen beräknar att förstärkningen enligt vad som föreslogs ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen om ca förlängs till att omfatta även . Även förstärkningen av miljöövervakning förlängs . Ramen förstärks vidare med för att bevara den biologiska mångfalden genom upprätthållande av en tillräcklig nivå på verksamheten med kalkning av försurade sjöar och vattendrag. den anvisades /96 för investeringsbidrag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning . Stödet minskas genom att en del av anslaget dras in som en besparing. behöver dock anslaget åter föras upp på statsbudgeten för utbetalning av redan beviljade bidrag. Enligt Moderata samlingspartiets partimotion Fi14 bör ramen, utöver regeringens förslag, ökas med för och med (yrkande 5 delvis). Om svensk miljöteknik och miljöforskning skall hävda sig räcker det inte att enbart föreslå vissa anslagsökningar. Man måste även se över organisationen och inriktningen. En särskild satsning på miljöforskning bör göras på de tekniska högskolorna. Totalt bör ytterligare anvisas för detta ändamål utöver regeringens förslag. Regeringens satsning på kalkning av sjöar och vattendrag räcker inte för att förhindra allvarliga försurningsskador. Ytterligare bör här anvisas utöver regeringens förslag. Enligt partimotion Fi15 bör ramen, utöver regeringens förslag, ökas med samt med för (yrkande 4 delvis). På detta område finns uppenbara skäl till förstärkningar av nedrustning. Att regeringen nu aviserar ytterligare miljöpolitiska återställare är bra men otillräckligt. Framför allt bör kalkningsanslagen förstärkas och förutom sjökalkning bör skogskalkning nu föras in under detta utgiftsområde. I partimotion Fi16 föreslås att ramen, utöver regeringens förslag, ökas med (yrkande 23 delvis). Miljöforskningen behöver tillföras ytterligare resurser. För detta ändamål bör ytterligare anvisas. Omfattningen av föroreningen av mark och vatten är otillräckligt känd. Det finns stora behov av att sanera förorenade områden. anser att anslaget för sanering och återställande av förorenade områden bör tillföras ytterligare . liberalerna föreslår i sin partimotion Fi17 att ramen, utöver regeringens förslag, ökas med (yrkande 4 delvis). Många unika naturområden är akut hotade. Produktiv skogsmark nedanför det fjällnära området kan behöva skyddas i reservat. Detta gäller framför allt gammelskog. Det rådande systemet, där intrångsersättning betalas till markägarna även vid skydd av mindre biotoper, kräver ökade budget-anslag till markinlösen. Det krävs att ytterligare avsätts för detta. Det behövs även ytterligare medel för att upprätthålla en tillräcklig nivå på verksamheten med kalkning av försurade sjöar och vattendrag. I likhet med vad som anförs i propositionen anser utskottet att arbetet med införandet av och arbetet med att uppnå de nya föreslagna miljökvalitetsmålen och målen för ekologiskt hållbar utveckling måste ha hög prioritet inom hela och på myndigheterna. De övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en tryggad försörjning. Utskottet delar regeringens uppfattning att forskningen avseende främst miljöeffektforskning och miljötoxikologi successivt behöver förstärkas. Medlen för detta ändamål bör fördelas av . Även arbetet med sanering och återställning av förorenade områden behöver förstärkas. På förslag i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99MJU2, rskr. 1998/99:114) inrättades ett nytt anslag för detta ändamål fr.o.m. . Till grund för förslaget låg bl.a. kartläggning av landets saneringsbehov av förorenade områden. Branschkartläggningen har ökat kunskapen om de branschspecifika saneringsproblemen, vilka branscher som har de största problemen samt vilka de mest prioriterade saneringsobjekten är. Kartläggningen har vidare visat att behovet är betydligt större än vad som varit känt. Förorening av mark och vatten har pågått under hundratals år men den totala omfattningen av problemen är dåligt känd. Det kan dock konstateras att behoven är omfattande, och utskottet ansluter sig därför till regeringens förslag att beräkna ytterligare medel för denna verksamhet. bör uppmärksammas att medel för saneringsåtgärder under fördelats till kommunerna inom ramen för stödet till lokala investeringspro-gram för ekologisk hållbarhet (utgiftsområde 18, anslaget E 1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet). Enligt regeringen skall stöd till saneringsåtgärder fortsättningsvis även kunna lämnas inom ramen för de lokala investeringsprogrammen. Skydd av mark för naturvård och kalkning av försurade vattenområden är ett av naturvårdspolitikens viktigaste instrument för att bevara den biologiska mångfalden. En god markskötsel ger också positiva effekter mot försurning i vattenområden. I arbetet med skydd av olika naturtyper har skyddet av skogsmiljöer särskilt uppmärksammats . Som framhölls i budgetpropositionen för används huvuddelen av medlen under berört anslag för att bevara skogsmiljöer. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att påskynda arbetet med att skydda värdefulla skogsområden. Den tidigare förstärkningen för detta ändamål bör därför, som regeringen föreslår, förlängas till att omfatta även . För att bevara den biologiska mångfalden genom upprätthållande av en tillräcklig nivå på verksamheten med kalkning av försurade sjöar och vattendrag föreslår regeringen att ramen förstärks . Utskottet ansluter sig även till detta förslag. Miljöövervakningen är ett instrument för att beskriva tillståndet i miljön och följa hur tillståndet förändras och därigenom också att följa upp de miljömål som statsmakterna har satt upp. Enligt utskottets mening är det angeläget att utveckla såväl den nationella som den regionala miljöövervakningen och samordna dessa på ett effektivare sätt. Som framhölls i samband med behandlingen av budgetpropositionen för bör miljöövervakningen i fortsättningen syfta till att ge underlag för analys av olika utsläppskällors nationella och internationella miljöpåverkan och för uppföljning av de natio De sektorsansvariga myndigheterna behöver också underlag för uppföljning av sina respektive sektorsmål. Myndigheterna själva behöver också bidra med relevanta delar av den information som de tar fram som en del av den ordinarie verksamheten till samlade uppföljning av de nationella miljömålen. Med det anförda ansluter sig utskottet till regeringens förslag att den för beslutade förstärkningen av miljöövervakningen förlängs . Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdet . Motionerna Fi14 (m) yrkande 5 delvis, Fi15 (kd) yrkande 4 delvis, Fi16 (c) yrkande 23 delvis och Fi17 (fp) yrkande 4 delvis avstyrks. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23) Utgiftsområdet omfattar verksamheterna jordbruk, fiske, trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor, skogsnäring samt högre utbildning och forskning som rör vård och nyttjande av biologiska naturresurser. Ramen för utgiftsområde 23 uppgår till för . av beloppet finansieras av EG-budgeten. Merparten av EG-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealstöd, djurbidrag, intervention och exportbidrag, vilka helt finansieras av EG-budgeten. Därtill kommer delfinansierade stöd såsom miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. För att erhålla dessa stöd fordras nationell medfinansiering i storleksordningen . Anslagen till forskning och utbildning uppgår till . Regeringen föreslår att ramen för utgiftsområdet preliminärt fastställs till , och . Regeringen har vid beräkningen av ramen för utgiftsområdet utgått från att anslagen för de EG-finansierade utgifterna för kompletterande åtgärder inom jordbruket, intervention och exportbidrag samt det nationellt finansierade anslaget för kompletterande åtgärder inom jordbruket kan minskas engångsvis med ca . Betydande anslagsbehållningar har skapats inom utgiftsområdet framför allt på grund av att utgifter som finansieras av EG har överskattats. Parallellt med arbetet med ekonomiska vårproposition har förhandlingar förts inom EU bl.a. om jordbruksdelen i Agenda . Vid Europeiska rådets möte nåddes en övergripande överenskommelse om Agenda 2000. Slutförhandlingarna om förordningstexterna som rör den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att ske , varefter besluten avses genomföras successivt . Utgifterna på statsbudgeten för jordbruksstöd kommer sannolikt att påverkas. Regeringen återkommer till med eventuella förslag till anpassning av berörda anslag när beslut väl fattats i frågan. För de medfinansierade stöden innebär förslag till landsbygdsförordning inom ramen för Agenda 2000 att regelverken för nuvarande mål 5a- och mål 5b-åtgärderna samt de kompletterande åtgärderna integreras i ett gemensamt regelverk. Ett förslag till tillämpning av dessa åtgärder inom ramen för ett svenskt landsbygdsprogram för skall överlämnas till för godkännande senast efter att förslaget till landsbygdsförordning har trätt i kraft. Av tidsskäl har regeringen påbörjat förberedelsearbetet enligt de förutsättningar som anges i förslaget till landsbygdsförordning. Regeringen har för avsikt att återkomma till i fråga om programmets närmare innehåll och utformning i budgetpropositionen . Riksdagsbeslut om budgetpropositionen kommer inte att föreligga då måste överlämna ett förslag till landsbygdsprogram till . Regeringen har därför för avsikt att överlämna förslaget till kommissionen under förutsättning att slutligt godkänner medelstilldelningen. I annat fall kan införandet av det nya landsbygdsprogrammet komma att försenas. Agenda 2000 omfattar även de medfinansierade stöden inom fiskerisektorn. En tillämpningsförordning som reglerar stödberättigade åtgärder samt villkor för stöd är under diskussion och förväntas bli antagen av EU . För att uppnå en bättre balans mellan insatserna för biotopskydd i skog och insatserna för skogsreservat beräknas en ökning av anslaget till biotopskydd med samt med , vilket innebär att totalt avsätts . Nämnda åtgärder kommer att innebära att ramen för utgiftsområde 23 ökar dessa år. Enligt partimotion Fi15 bör ramen, utöver regeringens förslag, ökas med (yrkande 4 delvis). jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion. En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen. Att staten skall bära kostnader för kartavgift och djurdatabas samt genomföra avsevärda förenklingar av jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag. Norrlandsjordbrukets utsatta situation måste också leda till extra åtgärder. Skogsbruket får en rejäl förstärkning genom de kalkningsinsatser som redovisas under utgiftsområde 20. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur man skall implementera förhandlingsresultatet av Agenda 2000 i den svenska jordbrukspolitiken. I partimotion Fi16 föreslås att ramen, utöver regeringens förslag, ökas med för och med (yrkande 23 delvis). motsätter sig regeringens förslag till besparing om för . Förslaget visar hur liten vikt man lägger vid återflödet av EU-medel till I stället för att skära ned anslagen borde regeringen, efter samråd med företrädare för jordbruksnäringen, återkomma till med förslag till åtgärder för att öka utnyttjandet av de direkt EU-finansierade ersättningarna. Den självklara utgångspunkten är att skall utnyttja hela den med EU framförhandlade miljöramen. Ett av förslagen som bör prövas är att höja ersättningsnivåerna inom ramen för miljöstödet. Inom utgiftsområdet anslår för att satsa på exportfrämjande åtgärder i enlighet med Björks utredning. liberalerna föreslår i sin partimotion Fi17 att ramen, i förhållande till regeringens förslag, minskas med (yrkande 4 delvis). Vissa besparingar kan ske på jordbruksbyråkratin. Enligt motion Fi33 (m) skall länderna inom gemenskapen konkurrera på likvärdiga villkor. Förutsättningen för att detta skall tillämpas i praktiken är att de olika ländernas framförhandlade ersättningsramar utnyttjas. har i förhandlingarna fått del av dessa ersättningar, men ersättningarna har inte utnyttjats i sin helhet. Motionärerna anser bl.a. att regeringen möjligt bör revidera hindrande svenska regelverk. Målsättningen bör vara att de för svensk del framförhandlade ersättningsnivåerna skall kunna utnyttjas fullt ut (yrkande 1). Som framgår av propositionen finansieras av ramen för utgiftsområdet av EG-budgeten. Merparten av EG-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealstöd, djurbidrag, intervention och exportbidrag, vilka helt finansieras av EG-budgeten. Därtill kommer delfinansierade stöd såsom miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. Enligt regeringen har betydande anslagsbehållningar skapats inom utgiftsområdet framför allt på grund av att utgifter, som finansieras av EG, har överskattats. Vid beräkningen av utgiftsområdesramen har regeringen därför utgått från att anslagen för de EG-finansierade utgifterna för kompletterande åtgärder inom jordbruket, intervention och exportbidrag samt det nationellt finansierade anslaget för kompletterande åtgärder inom jordbruket kan minskas engångsvis med ca . Vidare beräknas en ökning av anslaget till biotopskydd med samt med . tidigare beslut med anledning av budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:MJU1, rskr. 1998/99:112-114) innebar bl.a. ett extra tillskott på sammanlagt för den följande treårsperioden vilket var en fördubbling av den hittillsvarande insatsen. Till grund för detta beslut låg bl.a. Miljövårdsberedningens förslag och biotopinventeringen, som innebär att insatserna på dessa områden behöver förstärkas kraftigt. Som regeringen framhåller bör dessutom den ytterligare satsning som föreslås, vilken innebär att totalt avsätts , leda till att en bättre balans uppnås mellan insatserna för biotopskydd i skog och insatserna för skogsreservat. Parallellt med arbetet med ekonomiska vårproposition har förhandlingar förts inom EU bl.a. om jordbruksdelen i Agenda . Vid Europeiska rådets möte nåddes en övergripande överenskommelse om Agenda 2000. Slutförhandlingarna om förordningstexterna som rör den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att ske , varefter besluten avses genomföras successivt . Som regeringen framhåller kommer utgifterna på statsbudgeten för jordbruksstöd sannolikt att påverkas. Regeringen får därför anledning att återkomma till med eventuella förslag till anpassning av berörda anslag för när beslut väl fattats i frågan. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdet . Motionerna Fi15 (kd) yrkande 4 delvis, Fi16 (c) yrkande 23 delvis och Fi17 (fp) yrkande 4 delvis avstyrks. När det gäller utnyttjandet av de EG-finansierade stöden anser utskottet i likhet med motionärerna i motion Fi33 (m) att målsättningen bör vara att de för svensk del framförhandlade ersättningarna i jordbruket utnyttjas fullt ut. I samband med behandlingen av budget (bet. 1998/99:MJU1) anförde utskottet bl.a. att regeringen och berörda myndigheter bör verka för att utnyttjandegraden i det befintliga miljöersättningsprogrammet höjs. När det gäller nya delprogram bör vidare uppmärksammas att anslutningen till dessa ofta sker successivt. Med ett färdigutbyggt regelverk och ytterligare informationsinsatser förbättras förutsättningarna för en ökad anslutning. Beträffande den dåliga anslutningsgraden avseende miljöåtgärden för resurshushållande konventionellt jordbruk skulle denna följas upp års ansökningsomgång. Så sent som innevarande år framhöll utskottet återigen det självklara i att framförhandlade stöd skall utnyttjas (bet. 1998/99:MJU7). Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om att en särskild utredare arbetar med att lämna förslag till ett nytt miljöprogram för jordbruket inför nästa programperiod. En viktig utgångspunkt för utredningen är att lämna förslag till förenklingar utan att miljönyttan försämras (dir. 1998:11). Med det anförda föreslår utskottet att motion Fi33 (m) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Regeringen har i regeringsförklaringen uttalat sig för att jordbruket skall ges villkor som är likvärdiga med andra näringars. Regeringen anser att det finns anledning att överväga att skattemässigt jämställa jordbruket med industrin. Ett sådant förslag finns i betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Det skattebortfall som en ändring medför bör finansieras inom energiskattesystemets ram. En skatteförändring för jordbruket kan med fördel ske i ett större energipolitiskt sammanhang. Jordbrukets energibeskattning kan aktualiseras i samband med de pågående överläggningarna om skattepolitikens framtida utformning mellan samtliga riksdagspartier. Enligt motion Fi23 (kd) bör hos regeringen begära förslag till sådana lagändringar att de i vårpropositionen aviserade förändringarna av el- och eldningsoljeskatterna kan träda i kraft (yrkande 1). Vidare bör regeringen utarbeta förslag till lagändringar för att lyfta av kostnaden för jordbrukets dieselskatter (yrkande 2). Regeringen bör dessutom utarbeta förslag till lagändring syftande till att miljöavgifter i jordbruket skall återgå till näringen för miljöinsatser (yrkande 3). Enligt motion Fi33 (m) är skatten på handelsgödsel en påtaglig extrakostnad för det svenska jordbruket. Det finns såväl miljömässiga som företagsekonomiska motiv för att inte använda mer handelsgödsel än nödvändigt. Utifrån den kunskap och medvetenhet som finns inom jordbruksföretagen anser motionärerna att den kostnad skatten utgör på detta område bör bli föremål för en översyn. Skatten på handelsgödsel bör omvandlas till en avgift. De företag som använder tillförlitliga metoder när det gäller begränsning av växtnäringsläckage skulle i en ny ordning kunna få direkt restitution (yrkande 2). bör hos regeringen begär förslag om sänkt dieselskatt för jordbruket. Skatten måste sänkas radikalt. Dieselkostnaden är betungande för jordbruksföretagen, och det är orimligt att svenska bönder skall betala dieselskatt som ligger skyhögt över t.ex. den danska (yrkande 3). Vidare bör regeringen utarbeta förslag om sänkt elskatt för jordbruket. Det är orimligt att lantbruket skall betala högre elskatt än industrin. Lantbruksföretagen skall behandlas på samma sätt som industrin (yrkande 4). bör dessutom begära förslag om sänkt skatt på eldningsolja för jordbruket (yrkande 5). I motion Fi16 (c) yrkas att beslutar om åtgärder för att förstärka jordbrukets internationella konkurrenskraft. Enligt motionärerna visar utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) bl.a. att den svenska bonden har betydligt högre kostnader i form av skatter och avgifter än den danska och finska bonden. Svensk jordbruksnäring måste ges ekonomiskt likvärdiga konkurrensvillkor jämfört med jordbruksnäringen i och (yrkande 12). Som framhålls i propositionen har Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion i sitt betänkande En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) bl.a. föreslagit att jordbruket i beskattningshänseende skall få samma villkor som tillverkningsindustrin vad gäller el och eldningsolja. Om övriga EU-länder inte höjer eller förändrar sina produktionsskatter eller avgifter, såsom t.ex. beskattningen av dieselolja och handelsgödsel, bör enligt utredningen de totala svenska produktionsskatterna för jordbruket anpassas till beskattningsnivåerna som gäller i konkurrentländer. Enligt utredningen skall förslaget ses mot bakgrund av att driftsöverskottet för det svenska jordbruket är betydligt lägre än i vissa konkurrentländer. För att få bättre ekonomiska möjligheter till ökade investeringar och för en ökad investeringsvilja behöver det svenska jordbruket ett ökat driftsöverskott. Enligt propositionen har regeringen ambitionen att ytterligare förbättra näringslivsklimatet. Bl.a. överväger regeringen att ge jordbruket motsvarande lättnader inom energiskattesystemet som gäller för tillverkningsindustrin. Det totala uttaget av energiskatter bör dock inte minskas, utan skattebortfallet måste finansieras genom omfördelningar inom energiskattesystemet. Frågan kan aktualiseras i samband med de pågående skatteöverläggningarna som enligt regeringen kan leda till ändrade regler fr.o.m. . I avvaktan härpå vill regeringen initiera vissa åtgärder som bör genomföras redan tidigare.