yttr · GM05SoU7y · 1999-01-01 00:00:00 — Ungdomsfrågor 1998/99 SoU7y Till kulturutskottet har beslutat bereda socialutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1998/99:115 På ungdomars villkor jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till motionerna 1998/99:Kr29 (m) yrkande 1, 1998/99:Kr30 (kd) yrkande 9 och 1998/99:Kr33 (fp) yrkandena 7 delvis, 8 och 9. Insatser mot drogmissbruk m.m. Narkotikapolitiska insatser skall enligt propositionen bygga på balans mellan insatser för att begränsa tillgången till och insatser för att dämpa efterfrågan på narkotika. Målet skall vara att minska nyrekryteringen till missbruk, att fler missbrukare skall upphöra med sitt missbruk och att tillgången till narkotika skall minska. Visionen är ett samhälle utan narkotika, anges det. Regeringen anför att det svenska narkotikaproblemet är relativt begränsat om man ser det ur ett internationellt perspektiv, men att det finns signaler på att situationen i är på väg att ändras. första hälft har det skett en fördubbling av andelen ungdomar som uppger att de har prövat narkotika. Undersökningar visar att elever i årskurs 9 har fått en större nyfikenhet och ökad erfarenhet av narkotika under den senare delen av jämfört med situationen i början av decenniet. uppgav av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 att de hade använt narkotika, vilket är en fördubbling jämfört med . Det har också skett en ökning av andelen ungdomar som uppger att de har haft lust att pröva narkotika men ändå inte har gjort det. rörde det sig om av flickorna och av pojkarna i årskurs 9. Hasch eller marijuana är den absolut vanligaste debutdrogen. Bland dem som uppgivit att de använt någon av dessa droger var det av pojkarna och av flickorna som endast var när de första gången använde narkotika. Detta tyder enligt regeringen på en förändrad narkotikapolitisk situation. Regeringen konstaterar med oro att attityden i samhället till användning av droger blivit alltmer positiv och anser det därför angeläget att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från droger. Det är viktigt för bl.a. trovärdigheten att stå på saklig grund och utgå från ungdomarnas egen verklighet. Ungdomarna själva är den viktigaste resursen i kampen mot narkotika och andra droger, anförs det. I propositionen (s. 54) redovisas en rad insatser som regeringen har tagit initiativ till, bl.a. den nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser med socialministern som ordförande, (Oberoende AlkoholSamarbetet) samt . När det gäller dopning anför regeringen att missbruk av dopningspreparat har kriminaliserats samt att det därutöver är betydelsefullt med förebyggande insatser. I detta arbete har Dopingjouren, vilken är knuten till , en stor betydelse för hela landet, anförs det. Enligt regeringen måste metoder för behandling och rehabilitering ständigt utvecklas, särskilt när det gäller mycket unga missbrukare. De omständigheterna att ungdomar är mer nyfikna på och mindre avståndstagande till narkotika och att gruppen av tonåringar kommer att öka kraftigt kan innebära behov av att utveckla nya metoder för rehabilitering av unga missbrukare . Enligt propositionen avser regeringen att ta initiativ till överläggningar med bl.a. , och ideella organisationer för att diskutera hur en sådan utveckling bäst kan främjas. Regeringen har för övrigt ställt till länsstyrelsernas förfogande för utveckling av kommunernas förebyggande insatser bland ungdomar och missbrukare. I motion Kr29 av m.fl. (m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om information till föräldrar (yrkande 1). Motionärerna anför att en första utgångspunkt för att förhindra att unga människor fastnar i missbruk måste vara att se till att föräldrarna har lika goda kunskaper om narkotikans symtom och verkningar som deras barn har. Informationsinsatser riktade till föräldrar måste omgående sättas in, anförs det. I motion Kr30 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande till regeringen om betydelsen av förebyggande insatser mot drogmissbruk (yrkande 9). Enligt motionärerna saknar propositionen tydliga formuleringar om det förebyggande arbetet. De planerade överläggningarna med bl.a. om behandling och rehabilitering bör enligt motionärerna också innefatta samtal om hur man kan arbeta för att förebygga drogmissbruk bland unga. Det har uttryckts önskemål från ungdomars sida om att f.d. missbrukare och föräldrar till missbrukare bör föreläsa ute på skolorna. Enligt motionärerna bör sådana initiativ uppmuntras exempelvis genom att ges i uppdrag att organisera en sådan aktion. Undersökningar visar att många ungdomar är missnöjda med ANT-undervisningen. Motionärerna uppmärksammar problemet att barn och ung domar i allt större utsträckning brukar alkohol regelbundet och i stora mängder. De påpekar vikten av att vuxna tar ansvar och engagerar sig, t.ex. genom att skapa alkoholfria platser och tillfällen för nöje och umgänge och genom att respektera förbudet mot langning. I motion Kr33 av och () yrkas ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om beroende och missbruk (yrkande 7 delvis). Motionärerna påpekar att nikotin i tobak är ett av de mest beroendeframkallande ämnena som finns samt att senare tids forskning stöder antagandet att rökdebut kan vara en inkörsport till alkohol- och drogmissbruk. I det förebyggande arbetet mot alkolhol- och narkotikamissbruk måste således ingå att även bekämpa bruk av tobak, anförs det. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om Dopingjourens verksamhet (yrkande 9). De påpekar att det inte finns några medel avsatta för verksamheten och att den telefonrådgivning och fortbildnings- och utbildningsverksamhet som jouren stått för kommer att läggas ned. Motionärerna anser att staten bör ta upp förhandlingar med om hur verksamheten kan drivas vidare. Utskottet har , senast i betänkande 1998/99:SoU4 Narko-tikapolitik, enhälligt uttalat sig om den svenska narkotikapolitiska inriktningen och om förebyggande arbete mot droger. I det nämnda betänkandet, till vilket hänvisas för en utförlig bakgrundsredovisning (s. 6 f.), behandlades regeringens skrivelse 1997/98:172 En narkotikapolitisk redogörelse. Utskottet behandlade även motionsyrkanden bl.a. om information till föräldrar, om vikten av att förhindra tobaksdebut i det drogförebyggande arbetet samt om ANT-undervisning. Utskottet anförde i denna del bl.a. följande (s. 11 f.): Målet för den svenska narkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafritt samhälle. Narkotikapolitiken måste bl.a. bygga på en kombination av olika förebyggande insatser. Utskottet anser att det är särskilt angeläget att kraftfullt motverka ungdomars narkotikaanvändning. Det behövs kraftfulla insatser för att vända trenden mot ett ökande intresse för narkotika och ett ökande missbruk bland ungdomar. Viktigt i detta sammanhang är samverkan mellan olika lokala organ och organisationer, en god samordning av insatserna samt ett levande och enträget engagemang från samhällets, från föräldrars och från frivilligorganisationers sida. Lika viktigt är det att informera ungdomar och deras föräldrar om narkotika och narkotikamissbrukets symtom och verkningar och i det sammanhanget verka för attitydförändringar. har, som en av sina särskilda uppgifter, att utvärdera och föreslå åtgärder för att stärka och effektivisera det drogföre-byggande arbetet. har givit regeringen till känna vad ett enigt socialutskott anfört om narkotikapolitikens mål och inriktning samt om insatser mot narkotikan på internationell nivå. Utskottet vidhåller sin inställning. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottet (rskr. 1998/99:138). I ett avgivet yttrande till kulturutskottet över regeringens proposition 1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet, 1998/99:SoU6y, behandlade utskottet ett flertal motioner om Dopingjouren vid . I yttrandet, till vilket hänvisas, ges en fyllig bakgrundsredovisning om dopning m.m. Utskottet anförde att Dopingjouren har fungerat som en kunskaps- och rådgivningscentral för hela landet och att den samlade kunskap som finns där innebär ett stöd i arbetet med att bygga upp tillräckliga kunskaper om dopning och om hur skador efter missbruk av dopningsmedel kan lindras. Utskottet vidhöll att det är av vikt att den erfarenhet, kompetens och kunskap som finns vid Dopingjouren tas till vara även . Verksamheten vid Dopingjouren spelar en mycket viktig roll för att komma till rätta med missbruk och spridning av dopningsmedel, anförde utskottet vidare. Utskottet konstaterade att regeringen i proposition 1998/99:115 uttalat att Dopingjouren i det förebyggande arbetet på området har en stor betydelse för hela landet. Utskottet delade denna bedömning och förutsatte därmed att regeringen noga följer frågan om Dopingjourens framtid. Ifrågavarande motionsyrkanden ansågs till viss del tillgodosedda och borde enligt utskottet avstyrkas. har , senast , enhälligt uttalat att målet för den svenska narkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafritt samhälle och att det är särskilt angeläget att kraftfullt motverka ungdomars narkotikaanvändning. Utskottet delar regeringens oro över att unga människor tycks alltmer positiva till och nyfikna på narkotika och vill därför åter framhålla vikten av starka insatser för att vända denna trend. Unga människors vilja och förmåga att avstå från droger måste stärkas. Utskottet vidhåller att det i det förebyggande arbetet är viktigt med samverkan mellan olika lokala organ och organisationer, en god samordning av insatserna samt ett levande och enträget engagemang från samhällets, från föräldrars och från frivilligorganisationers sida. Utskottet vill också åter betona vikten av att informera ungdomar och deras föräldrar om narkotika och narkotikamissbrukets symtom och verkningar samt att i det sammanhanget verka för attitydförändringar. De synpunkter som framförs i motionerna Kr29 (m) yrkande 1, Kr30 (kd) yrkande 9 och Kr33 (fp) yrkande 7 delvis faller inom ramen för de uttalanden om den narkotikapolitiska inriktningen och det förebyggande arbetet som ett enigt socialutskott tidigare gjort och med de tillkännagivanden som gjort till regeringen och . Enligt socialutskottets mening är motionerna delvis tillgodosedda och bör därför avstyrkas. delar regeringens bedömning att Dopingjouren har en stor betydelse för hela landet i det förebyggande arbetet mot dopning och förutsätter att regeringen noga följer frågan om Dopingjourens framtid. Motion Kr33 (fp) yrkande 9 bör avstyrkas. I propositionen anförs att barn och ungdomar i har en mycket god fysisk hälsa och att de tillhör de friskaste barnen i världen. Oroande tecken finns dock på att denna positiva utveckling kan komma att brytas på vissa områden, främst när det gäller den psykiska hälsan och levnadsvanorna. Regeringen nämner att det framgår av (1997:18) att bl.a. ensamboende med barn fått det ekonomiskt och socialt svårare och att alltfler barn bor i familjer där en eller båda föräldrarna är arbetslösa. Detta kan indirekt och innebära problem för barns och ungdomars hälsa och välbefinnande, anförs det. Ungdomars svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden kan också påverka deras hälsa. Andelen flickor och pojkar som har huvudvärk, ont i magen och känner sig nedstämda är högre än , anges det i propositionen. I motion Kr33 av och () yrkas att skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att motverka självmord bland ungdomar (yrkande 8). Enligt motionärerna ökar antalet ungdomar som söker hjälp hos skolkurator och på barnpsykiatriska mottagningar. En tonåring tar sitt liv och många fler gör självmordsförsök. Motionärerna framhåller vikten av självmordsprevention och av att det nationella programmet inte bara förs ut till primärvården och sjukhusvården utan också till skolan och skolhälsovården. Vidare måste de bristande resurserna inom psykiatrin avhjälpas när det gäller att ge vård och behandling till självmordsnära personer och stöd till anhöriga, anförs det. behandlade motioner om självmordsprevention senast i betänkande 1998/99:SoU8 Folkhälsofrågor m.m. (s. 18 f.) I sin bedömning (s. 28) framhöll utskottet åter självklarheten och den stora vikten av att det självmordspreventiva arbetet bedrivs på bred front. Ett förebyggande arbete utförs också av bl.a. och prevention. Utskottet förutsatte att detta arbete fortsätter och att det nationella programmet för självmordsprevention sprids till alla berörda. Utskottet konstaterade att har lyft fram bl.a. psykisk ohälsa som ett av de områden som bedöms få en central roll vid formuleringen av nationella folkhälsomål och strategier. Vidare bereds slutbetänkande inom . Utskottet ansåg att inte borde göra något tillkännagivande till regeringen och avstyrkte de aktuella motionerna. följde utskottet (prot. 1998/99:79). vidhåller att det självfallet är mycket angeläget att på alla sätt förebygga självmord, inte minst bland barn och ungdomar. Hela samhället har här en betydelsefull roll. All personal som arbetar med barn och ungdomar har en viktig uppgift när det gäller att upptäcka och förebygga psykisk ohälsa hos barn och ungdomar. Utskottet ser positivt på att en särskild utredning har tillsatts med uppdrag att kartlägga elevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet och funktion samt överväga lämpliga åtgärder i syfte att höja kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Utredningsuppdraget skall vara slutfört . Ungdomsmottagningarna har enligt utskottet också en betydelsefull roll i sammanhanget genom att tidigt kunna fånga upp och ge stöd åt ungdomar med olika problem. har fått regeringens uppdrag att se över ungdomsmottagningarnas förebyggande verksamhet och skall redovisa uppdraget . Vidare avser att ta fram förslag till mål bl.a. när det gäller psykisk hälsa bland barn och ungdomar. Utskottet vill framhålla vikten av ett väl fungerande samarbete mellan olika instanser som arbetar med barn och ungdomar med sociala, psykiska eller andra problem. Utskottet välkomnar därför den särskilda utredning som regeringen beslutat om och som har i uppgift att beskriva och analysera de problem som finns vid samverkan mellan landstingens hälso- och sjukvård och kommunernas vård och omsorg samt att lämna förslag till lösningar som förbättrar möjligheterna till samverkan. I direktiven (dir. 1999:42) nämns bl.a. att har pekat på behovet av samverkan mellan kommuner och landsting när det gäller barn och ung-domar med psykiska problem. Uppdraget skall redovisas . Utskottet har också erfarit att det pågår ett omfattande utvecklingsarbete i flertalet landsting i syfte att möjliggöra flexibla åldersgränser mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin när det gäller ungdomar i åldern . har haft regeringens uppdrag att utreda vården och stödet till barn och ungdomar med psykiska problem. Kommitténs slutbetänkande, Det gäller livet (SOU 1998:31), presenterades . Utskottet kan konstatera att många av de ovan redovisade åtgärderna ligger i linje med förslag. Övriga delar av betänkandet bereds enligt uppgift inom . Utskottet förutsätter att regeringen därefter återkommer till . Utskottet förutsätter även att det självmordspreventiva arbetet vid bl.a. och prevention fortsätter samt att det nationella programmet för självmordsprevention sprids till alla berörda instanser. Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår med syfte att förbättra stödet till barn och ungdomar med psykiska problem anser socialutskottet att motion Kr33 (fp) yrkande 8 i huvudsak är tillgodosedd och bör avstyrkas. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), Elisebeht (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), () och () anser att tredje stycket av utskottets bedömning under avsnittet Insatser mot drogmissbruk m.m. bort ha följande lydelse: delar regeringens bedömning att Dopingjouren har en stor betydelse för hela landet i det förebyggande arbetet mot dopning. Verksamheten finansieras fram t.o.m. av läkemedelsföretaget . Utskottet ser med oro på att frågan om den fortsatta finansieringen inte är löst och anser att staten bör ta upp förhandlingar med om hur verksamheten vid Dopingjouren kan drivas vidare. bör därför tillstyrka motion Kr33 (fp) yrkande 9.