yttr · GM05NU3y · 1999-01-01 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99: Fi17 (fp), minskas med . Minskningen skall ses i sammanhang med de satsningar på generella förbättringar av förutsättningarna för tillväxt och företagande som näringsutskottet förordar. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. När det gäller förslaget i motionerna 1998/99:Fi36 (c) och 1998/99:Fi16 (c) om en plan för omlokalisering av statlig verksamhet vill näringsutskottet hänvisa till vad som anfördes i en reservation (m, kd, c, fp) till det regionalpolitiska betänkandet 1998/99:NU7 och som redogjorts för. Konsekvenser av avvecklingen av Per (), (), (), (), (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande konsekvenser av avvecklingen av - i avsnittet om utgiftsområde 21 Energi - bort ha följande lydelse: ställer sig bakom de beskrivningar som lämnas i motionerna 1998/99:Fi14 (m), 1998/99:Fi18 (m), 1998/99:Fi15 (kd) och 1998/99: Fi17 (fp) om de ekonomiska konsekvenserna av avstängningen av och bristerna i det energipolitiska programmet. konstaterar att vårpropositionen inte innehåller ens en antydan till bedömning av vilken kostnad som en stängning av åsamkar staten och därmed de svenska skattebetalarna. Några kostnadsbedömningar redovisades inte heller i proposition 1996/97:176 om lag om kärnkraftens avveckling, ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) eller i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1). Inte heller redovisade regeringen någon bedömning av miljökonsekvenserna av beslutet. ställningstagande överensstämmer med det som gjordes i en reservation (m, kd, fp) till det energipolitiska betänkandet 1998/99:NU8. Där sades bl.a. att reaktorerna i har en lång återstående livslängd och att en förtida avstängning leder till att återfår den fossilanvändning som vi undgick när kärnkraftverket i en gång laddades. Detta innebär enligt näringsutskottets mening att riktlinjerna för klimatpolitiken i praktiken kommer att överges. vill också erinra om en annan konsekvens som följer av att driften vid upphör. De alltmer sammankopplade elnäten i kommer att ge ett ökat underlag för elproduktion vid kärnkraftverk i när produktionen från faller ifrån. Enligt näringsutskottets mening innebär detta en försämrad kärnsäkerhet i hela norra ; en utveckling som väcker stark oro. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet de nämnda motionerna i berörda delar. Ramar för utgiftsområde 21 Energi Per , , och (alla m) anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar för utgiftsområde 21 Energi bort ha följande lydelse: uppfattning om hur energipolitiken bör utformas överensstämmer med den som förs fram i motionerna 1998/99:Fi14 (m) och 1998/99:Fi18 (m). Beslutet att avveckla lönsam, säker och miljömässigt fördelaktig energiproduktion leder till stora statliga kostnader. avvisar såväl stängningen av fungerande kärnkraftverk som den bidragspolitik avvecklingen för med sig. är det viktigt att säkra resurser för energiforskning. Detta gäller anslagen både inom detta utgiftsområde och inom forskningens utgiftsområde. Vidare bör energiforskningen underlättas genom att den s.k. tankeförbudsbestämmelsen i kärntekniklagen slopas. Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, i enlighet med vad som förordas i den förstnämnda motionen, minskas med för , med för och med för . God tillgång på billig energi har historiskt varit av största betydelse för den svenska industrins utveckling och konkurrenskraft. Vårt gynnsamma läge har bidragit till framväxten av en stor energiintensiva industrisektor. Den svenska konkurrensfördelen för energiintensiva företag har successivt gått förlorad. Det är mot denna bakgrund som beslutet om att avveckla kärnkraften blir så olyckligt. Det försämrar energiförsörjningen och skapar en stor osäkerhet om förutsättningarna för fortsatta investeringar i energikrävande industriell verksamhet i . Beslutet om en förtida kärnkraftsavveckling har därför påtagligt skadat investeringsklimatet. Detta gäller både inhemska och utländska investerare. En förtida kärnkraftsavveckling får betydande konsekvenser för energiförsörjningen, miljön, hushållens ekonomi, investeringarna, industrisysselsättningen och samhällsekonomin i stort. Energipolitiken är inte ett självändamål utan en avgörande och strategisk faktor för möjligheter att skapa fler arbeten och ökad välfärd. Svensk basindustri är elintensiv och känslig för en energipolitik som höjer priserna. En förtida kärnkraftsavveckling riskerar att få allvarliga regionala konsekvenser. För de mest utsatta länen kan hela bygder gå under om kärnkraftsavvecklingen leder till elpriser som flyttar företagens investeringar utomlands. En stängning av kärnkraftverket skapar tillsammans med frånvaron av besked om vad som sedan skall hända en bestående osäkerhet om vilka de långsiktiga förutsättningarna är för att bedriva industriell verksamhet i , vilket kommer att kosta vårt land ett stort antal arbetstillfällen. Med det anförda tillstyrks motionerna 1998/99:Fi14 (m) och 1998/99:Fi18 (m) i berörda delar, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Ramar för utgiftsområde 21 Energi och (båda kd) anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar för utgiftsområde 21 Energi bort ha följande lydelse: uppfattning om hur energipolitiken bör utformas överensstämmer med den som förs fram i motion 1998/99:Fi15 (kd). anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Forskning och utveckling av alternativa energislag är således ett viktigt inslag i energipolitiken, bl.a. för att undvika uppbyggnad av fossilgasanvändning. Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, i enlighet med vad som förordas i den nämnda motionen, minskas med . Med det anförda tillstyrks motion 1998/99:Fi15 (kd) i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Ramar för utgiftsområde 21 Energi () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar för utgiftsområde 21 Energi bort ha följande lydelse: uppfattning om hur energipolitiken bör utformas överensstämmer med den som förs fram i motion 1998/99:Fi17 (fp). Det är skandal att regeringen inte redovisar de ekonomiska konsekvenserna av sin eventuella politik vad gäller avstängningen av kärnkraftverket i . Utan en forcerad avstängning av detta kärnkraftverk skulle energiomställningsprogrammet kunna krympas väsentligt. vill vidare behålla satsningen på ökad kärnsäkerhet i öst. Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, i enlighet med vad som förordas i den nämnda motionen, minskas med för , med för och med för . Med det anförda tillstyrks motion 1998/99:Fi17 (fp) i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Konkurrens mellan offentlig och privat sektor Per (), (), (), (), (), (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande konkurrens mellan offentlig och privat sektor - i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - bort ha följande lydelse: delar den syn på behovet av åtgärder mot offentlig konkurrens med privat näringsverksamhet som framförs i motionerna 1998/99: Fi14 (m) och 1998/99:Fi27 (fp, m, kd, c). Frågan om konkurrens mellan offentlig och privat sektor har behandlats av näringsutskottet i betänkande 1998/99:NU11, till vilket utskottet hänvisar. intar samma ståndpunkt som gjordes i en reservation (m, kd, c, fp) till detta betänkande. Utskottet anser sålunda att kraftfulla åtgärder måste vidtas från regeringens sida för att driva på avregleringsarbetet i syfte att skapa utrymme för privata initiativ i kommuner och landsting. bör hos regeringen begära förslag om ändringar i de lagar som styr den obligatoriska, kommunala verksamheten vad gäller sådana bestämmelser som förhindrar uppkomsten av konkurrerande alternativ till dagens monopol i det allmännas regi. Vidare vill näringsutskottet betona betydelsen av att konkurrensbegränsande förfaranden från olika kommunala aktörers sida påtalas och åtgärdas. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet de båda nämnda motionerna i berörda delar. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv Per , , och (alla m) anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi14 (m), minskas med för , med för och med för Regeringens bristande förståelse för näringslivets villkor har resulterat i dålig tillväxt, arbetslöshet, företagsflykt, kompetensflykt och minskat nyföretagande. behöver ett bra klimat för företag och anställda, som gör landet attraktivt för företag och investeringar. Avregleringsarbetet måste prioriteras, Småföretagsdelegationens förslag genomföras och konkurrensforskningen tillföras ytterligare medel. Vidare måste den tekniska forskningen tillföras resurser i stället för att, som regeringen förordar, utsättas för drastiska minskningar. Tillväxt, företagande och nya jobb motverkas inte bara av skatter, utan också av dåliga villkor i övrigt för företagande. har totalt ca 10 000 lagar, förordningar och myndighetsregler, varav hälften gäller företagandet. förordar införande av en s.k. solnedgångsparagraf. Den innebär att gamla regler som inte tillämpas skall utmönstras med automatik , förslagsvis . Under innevarande mandatperiod bör också alla regler som berör företagare granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan. Företagskrånglet har ingående behandlats av regeringens egen småföretagsdelegation. Trots att det har gått delegationen presenterade sitt första delbetänkande med förslag till konkreta förenklingsåtgärder har nästan ingenting gjorts från regeringens sida. Nya grupper har tillsatts, beredningsarbete sägs pågå och förslag aviseras till senare tidpunkter. anser att regeringen omgående kan lägga fram förslag om genomförande av den helt övervägande delen av de 71 förslagen i Småföretagsdelegationens slutbetänkande. Alla förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifter måste omfattas av ett sådant krav på ordentliga konsekvensanalyser. Det måste bli lättare att inregistrera nya företag. Den omfattande uppgiftslämningen till olika myndigheter måste skäras ned. bör göra ett uttalande i enlighet med vad näringsutskottet anfört. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1998/99:Fi14 (m) i berörda delar, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv och (båda kd) anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi15 (kd), minskas med för , med för och med för . Det sammantagna näringsklimatet skapas genom skattepolitiken, energipolitiken, arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken, tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken, och måste inriktas på att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag. För att förbättra förutsättningarna för företagsamheten har den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationen presenterat 71 förslag. Få av dem har förverkligats och regeringen skjuter återigen upp presentationen av konkreta förslag till nästa budgetproposition. De hinder som fortfarande kvarstår för företagarna är bl.a. den stela arbetsrättslagstiftningen, det krångel som omgärdar företagandet, dubbelbeskattningen av riskkapital, brister i utbildningssystemet och inte minst skattereglerna för den privata tjänstesektorn. Det krävs, enligt näringsutskottets mening, radikala satsningar och förenklingar för företagare, men det som regeringen lägger fram i vårpropositionen är långt ifrån vad som utlovades av näringsminister , när det gäller att uppnå ett företagsvänligt klimat i . Det som behövs är att den ekonomiska politiken ger stabila och goda villkor för tillväxten av företag och etablerandet av nya företag. Beträffande regeringens förslag om insatser i anser näringsutskottet att utökade företagsstöd bör avvisas av . Utskottet förespråkar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regioner. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1998/99:Fi15 (kd) i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi16 (c), ökas med för , med för och med för . Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsnäring tvingas arbeta med betydligt högre kostnader i form av skatter och avgifter än vad som är fallet för motsvarande näringar i konkurrentländerna. Den svenska jordbruks- och livsmedelsindustrin är i stort behov av konkurrenshöjande insatser. Inom utgiftsområde 24 anser näringsutskottet att bör avsättas för en satsning på forskning och utveckling inom livsmedelssektorn i enlighet med förslag i betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). bör vidare anslås till ett program för gårdsbaserad livsmedelsförädling. Medlen bör tillföras utgiftsområdet genom ett nytt anslag för jordbruks- och livsmedelsnäringens konkurrenskraft. saknar dessutom förslag från regeringen med syfte att stärka konkurrenskraften i svensk trädgårdsnäring. Denna näring måste ges förutsättningar att konkurrera med importen på lika villkor. I den mån kollektiva fonder, finansierade av näringen, inte visar sig vara en framkomlig väg, bör regeringen senast i budgetpropositionen återkomma med förslag till ett stödprogram för strukturomvandling av växthusodlingen samt föreslå medel att användas för att stärka trädgårdsbranschens långsiktiga utveckling. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1998/99:Fi16 (c) i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi17 (fp), minskas med . anser att vissa ytterligare satsningar på konkurrenspolitikens område bör göras. Vidare bör medel från detta utgiftsområde användas för satsning på kärnsäkerhet i öst. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Förslag till ramar för utgiftsområdena 19 Regional utjämning och utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv för åren 2000(2002 UO År Regeringens förslag m kd c fp 19 2000 2 675 -250 +100 +200 -500 2001 3 336 -500 +100 +200 -500 2002 2 693 -900 +100 +200 -500 21 2000 1 196 -523 -200 ±0 -700 2001 1 914 -788 -200 ±0 -850 2002 1 729 -788 -200 ±0 -700 24 2000 3 011 -96 -192 +92 -179 2001 2 945 -196 -292 +90 -179 2002 2 903 -196 -272 +90 -179 Gotab, 1999