yttr · GM05KU3y · 1999-01-01 00:00:00 — I motionen föreslås, bl.a. som en grund för det svenska ordförandeskapet, att en bred och allsidigt belysande nationell utvärdering görs av av svenskt medlemskap. Viktiga frågor som bör belysas i en sådan utvärdering är bl.a. de ekonomiska, demokratiska, säkerhetspolitiska, judiciella och miljömässiga förändringar som skett i sedan EU-inträdet (yrkande 3). Information från regeringen om förberedelserna för ordförandeskap i Vice statsminister informerade om förberedelserna för det svenska ordförandeskapet. Hon underströk att regeringens främsta ambition och strategi i första hand är att utöva ett kompetent, effektivt och resultatinriktat ordförandeskap som för de gemensamma frågorna på EU:s dagordning framåt. Regeringen avser naturligtvis också att utnyttja det utrymme som ändå finns för att sätta prägel på ordförandeskapet och EU-samarbetet. Fem prioriterade frågor redovisades. Inför och under ordförandeskapet kommer regeringen att löpande informera den svenska allmänheten och organisationsväsendet om målsättningarna för ordförandeskapet. Detta skall ske både i och runt om i landet. Ett första seminarium hålls och över 200 organisationer har inbjudits. Statsministern planerar att inbjuda arbetstagarorganisationerna till ett första möte om ordförandeskapet. Regeringen vill göra ordförandeskapet till en angelägenhet för hela landet genom att förlägga EU-möten i olika delar av . Regeringen har enligt vice statsministern under hela medlemskapet i EU vinnlagt sig om att ha en fortlöpande information till och samråd med . Detta gäller naturligtvis även framöver i de vidare förberedelserna inför och under själva ordförandeskapet. skall naturligtvis ha ett normalt inflytande över de svenska positionerna. En annan sak är själva ordförandeskapet. Där kan man enligt statsrådet knappast fråga ett riksdagsutskott hur man skall sköta sitt ordförandeskap. Men de svenska positionerna skall ha normalt inflytande på. På fråga om inte en parlamentarisk kommitté borde tillsättas för att få det breda underlaget och skärpa upp en prioriteringslista svarade vice statsministern att regeringen vid åtskilliga tillfällen redovisat sina prioriteringar vad gäller EU och fått accept från . I och för sig behöver inte en parlamentarisk kommitté gnugga på detta, men regeringen skall naturligtvis se till att hitta former för att under resans gång samråda och förankra ordentligt med . Det kan också tänkas att ett nytt slags samrådsform kan behövas. Regeringen får återkomma till detta om och regeringen känner att det finns ett särskilt behov. Som framgår av den ovan lämnade redovisningen har regeringen lagt fast vilka frågor som prioriteras under det svenska ordförandeskapet. Vice statsminister har framhållit att regeringens prioriteringar vad gäller EU-arbetet är väl kända och har accepterats av . anser inte att det finns anledning att nu förorda att det tillsätts en parlamentarisk kommitté för att förbereda vilka frågor som skall prioriteras under ordförandeskapet. Inte heller finns det anledning för en kommitté att nu ta ställning till vad som skall tas upp under en framtida regeringskonferens. Som vice statsminister framhållit är det angeläget att det sker ett fortlöpande samråd med i frågor som gäller ordförandeskapet, i vart fall inom ramen för de samrådsformer som finns genom regeringens information till fackutskotten och samrådet i . Det finns enligt mening inte anledning anta annat än att regeringen kommer att lämna tillräcklig information om arbetet inför ordförandeskapet och de frågor som kommer att drivas. Motionerna U9 yrkande 12 (mp) och U508 yrkandena 1 och 2 (mp) samt 505 yrkande 2 (c) avstyrks följaktligen. Regeringen har framhållit att den inför och under ordförandeskapet kommer att löpande informera allmänheten och organisationsväsendet. Motion U505 yrkande 5 (c) får därigenom anses tillgodosedd och avstyrks. anser inte heller att det behövs ett tillkännagivande till regeringen om nationell strategi för ordförandeperioden och avstyrker även motion U505 yrkande 1. är vidare inte nu berett förorda att det görs en nationell utvärdering av av svenskt medlemskap. avstyrker därför motion U505 yrkande 3. EG:s anslutning till om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter m.m. I motion U509 av () begärs att konvention om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna införlivas i (yrkande 1). Motionärerna framhåller att bl.a. pekat på att det krävs ett införlivande för att få en utomstående och från EU oberoende kontroll. Frågan om EU:s anslutning till behandlades i yttrande till utrikesutskottet om Amsterdamfördraget (yttr. 1997/98:KU9y). I yttrandet gavs en redovisning av EU:s förhållande till och det skydd för de mänskliga rättigheterna som ges genom . beklagade att medlemsstaterna inte kunnat enas om sådana fördragsändringar att gemenskapen kunde ansluta sig till . Utskottet såg dock positivt på att de grundläggande fri- och rättigheterna förstärkts i Amsterdamfördraget genom att fördragsfästas i artikel F. Unionens engagemang i fråga om icke-diskriminering och jämställdhet mellan kvinnor och män förstärks också. ansåg att det var för tidigt att ta ställning till i vilken utsträckning regeringen skall fortsätta att driva frågan om en anslutning till vid kommande regeringskonferenser och avstyrkte en motion (kd) liknande den nu aktuella. anser i likhet med motionären att frågan om tillämpningen inom EU av är central. vill därvid peka på att två skilda system för tolkningen av konventionen i längden inte är en acceptabel ordning. 40 stater har anslutit sig till medan Europeiska unionen omfattar 15 medlemsländer. Självfallet är det nödvändigt att praxis i så centrala frågor som mänskliga rättigheter och grundläggande friheter skapas otvetydigt av en enda domstol. förutsätter att regeringen tillvaratar möjligheterna att verka för en utveckling i denna riktning. Enligt mening är ett tillkännagivande till regeringen inte nu nödvändigt och utskottet avstyrker därför motion U509 yrkande 1 (kd). m.fl. (v) begär i motion U506 att det införs en utträdesparagraf när det gäller medlemskapet i unionen (yrkande 18). Om det är så att utvecklingen gått åt annat håll än vad folket i ett enskilt land accepterar skall det enligt motionärerna också ha möjlighet att begära utträde. Också i motion U501 (yrkande 1) av m.fl. (mp) begärs att regeringen verkar för en utträdesparagraf i , vilken reglerar skeendet när en medlemsstat vill lämna EU. En sådan paragraf är oerhört viktig för att undvika konflikt om ett land väljer att lämna unionen och för att omöjliggöra osaklig skräckpropaganda för dem som motsätter sig utträde. I motionen finns ett förslag till utformning av en utträdesparagraf. I praktiken kommer enligt motionärerna en utträdesansökan att behandlas mer politiskt än juridiskt. och inom överskådlig tid skulle sannolikt övriga EU-länder dra sig för att förvägra en formell uträdesbegäran från en regering, baserad på en folkomröstning. I yttrande till utrikesutskottet över skrivelsen om (yttr. 1995/96:KU5y) lämnades en utförlig bakgrund till frågan om suspension och utträde ur unionen. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om införande av en utträdesparagraf av flera skäl. För det första skulle en sådan bestämmelse inte ligga i linje med målsättningen i fördraget att skapa en allt fastare förening mellan medlemsstaterna. För det andra ansåg utskottet det inte heller ligga i linje med intressen att, efter inträdet i unionen, driva en fråga som måste uppfattas som att avsåg att lämna unionen. För det tredje ansåg utskottet visserligen att det måste anses föreligga en möjlighet för en stat att utträda ur unionen, men fann inte anledning att tynga den då förestående regeringskonferensen med problem som antingen inte kommer att aktualiseras eller, om de aktualiseras, ändå kommer att kräva omfattande förhandlingar mellan staterna. Enligt utskottets mening skulle dessutom en fastställd utträdesform kunna i onödan låsa medlemsstaternas handlingsutrymme. såg i likhet med , inget behov av en reglering av utträdesfrågan. I yttrande till utrikesutskottet över regeringens skrivelse Berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen (yttr. 1996/97:KU8y) samt i utskottets yttrande om Amsterdamfördraget (yttr. 1997/98:KU9y) har vidhållit denna bedömning. anser fortfarande inte att det finns ett behov av att reglera frågan om utträde ur Europeiska unionen och avstyrker motionerna U506 yrkande 18 (v) och U501 yrkande 1 (mp). I beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), von der Esch (kd), (), Per (), () och (). (), () och Per () anser att den del av utskottets yttrande under rubriken bedömning i avsnittet Den institutionella strukturen som börjar med "Frågan om en högre grad" och slutar med " svenska " bort ha följande lydelse: kan konstatera att EU är på väg att utvecklas till en gemensam statsbildning, där självständiga stater omvandlas till underlydande delstater i en framväxande federation. Människor tappar lusten att engagera sig och detta urholkar demokratin. EU:s omfattande centralisering innebär att besluten flyttar allt längre från dem som berörs. Den reella makten över politiken ligger i allt större grad hos en elit som inte väljs i allmänna val och som inte kan ställas till svars för sina beslut i en demokratisk process. har monopol på initiativrätt till lagstiftning. Ändå finns det ingen demokratisk tillsättning av kommissionärerna och de kan inte heller avsättas i allmänna val. anser att den demokratiska legitimiteten på nytt kan förstärkas genom att mer reell beslutsmakt återförs till nationell nivå så att de nationella parlamenten stärks. Den mellanstatliga karaktären av samarbetet kan därmed enligt mening stärkas. Sådana beslut som bäst löses på nationell nivå bör helt skalas bort och kommissionens förslagsrätt bör minska till förmån för förslagsrätt för de nationella parlamenten. anser vidare att EU:s politiska organisation måste förändras på ett sätt som innebär att väljarna kan utkräva politiskt ansvar. Vad anfört bör ges regeringen till känna. Motionerna U506 yrkandena 3 och 6 (v) samt U508 yrkandena 4-7 (mp) tillstyrks följaktligen. (), () och Per () anser att utskottets yttrande under rubriken bedömning i avsnittet Folkomröstning bort ha följande lydelse: kan konstatera att utvecklingen gått snabbt sedan anslutning till EG var föremål för omröstning. Amsterdamfördraget har gett mer makt åt . Bland annat och Europolkonventionen har förändrat medlemskapets innehåll på ett sätt som de som röstade för anslutning knappast kan ha varit medvetna om. anser mot denna bakgrund att det är angeläget att varje genomgripande förändring av fördragen underställs folkomröstning innan ratificerar förändringarna. tillstyrker således motion U501 yrkande 2 (mp). Mycket talar enligt bedömning för att en majoritet av svenskarna är kritiska mot EU. anser att det av respekt för folkviljan behövs en folkomröstning om fortsatt deltagande i det nya och förändrade EU som vuxit fram sedan folkomröstningen om medlemskapet. Utskottet tillstyrker därför motion U501 yrkande 2 (mp). Gemenskapslagstiftningens kvalitet och subsidiaritetsprincipen () och () anser att utskottets yttrande under rubriken bedömning i avsnittet Gemenskapslagstiftningens kvalitet och subsidiaritetsprincipen bort ha följande lydelse vill understryka vikten av att subsidiaritetsprincipen blir ett levande verktyg inom unionen. anser att regeringen bör ta initiativ till en fullständig genomgång av och gemenskapslagstiftning i syfte att undersöka reglernas överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Arbetet med att slå samman direktiv och i större utsträckning använda ramdirektiv bör enligt utskottets mening intensifieras. bör i EU-arbetet vara pådrivande för att unionsnivån bara skall användas när den nationella nivån inte räcker till för att lösa problemen. Enligt mening bör inom EU driva frågan om att undersöka förutsättningarna för kompetenskataloger som anger på vilka nivåer besluten skall fattas. Vad sålunda anfört bör med bifall till motion U505 yrkande 6 delvis (c) och U507 yrkande 4 (fp)ges regeringen till känna. och (båda v) anser att utskottets yttrande under rubriken bedömning i avsnittet Registrering av lobbyister bort ha följande lydelse: konstaterar att det förekommer en viss registrering och kontroll av lobbyister inom EU. Utskottet vill dock understryka vikten av att arbetar för att registreringen, som till stor del är frivillig, vidmakthålls och utvecklas. Inte minst bör det europeiska bank- och industrikapitalets påverkan på EU-systemet redovisas öppet. Detta bör enligt mening med bifall till motion U506 yrkande 1 (v) ges regeringen till känna. Förberedelser för det svenska ordförandeskapet Per () anser att den del av utskottets yttrande under rubriken bedömning i avsnittet Förberedelser för det svenska ordförandeskapet som börjar med "Som framgår" och slutar med "avstyrks följaktligen " bort ha följande lydelse: kan konstatera att regeringen lagt fast de prioriterade frågor som skall drivas under det svenska ordförandeskapet. Det är enligt mening angeläget att regeringen anstränger sig för att finna former för att fram till ordförandeskapet samråda ordentligt Utskottet förordar en parlamentarisk kommitté för att få en bred förankring och fördjupning av innehållet i de prioriterade frågorna. Kommitténs arbete skall också gälla den kommande regeringskonferensen och det bör ges plats även för representanter för EU-kritiska organisationer. Detta bör med bifall till motionerna U9 yrkande 12 (mp), U508 yrkandena 1 och 2 (mp) samt 505 yrkande 2 (c) ges regeringen till känna. Nationell utvärdering av av svenskt medlemskap () anser att den del av utskottets yttrande under rubriken bedömning i avsnittet Förberedelser inför det svenska ordförandeskapet som börjar med "är vidare" och slutar med "U505 yrkande 3" bort ha följande lydelse: har varit medlem i Europeiska unionen . Upprepade opinionsundersökningar visar att svenskarna är EU:s mest EU-kritiska medborgare. delar bedömningen i motion U505 (yrkande 3) att det behövs en bred och allsidig utvärdering av av svenskt medlemskap. Syftet bör vara att på ett sammanhållande och trovärdigt sätt belysa hur det svenska samhället påverkats. Olika synsätt bör tillåtas brytas mot varandra. Viktiga frågor som bör belysas i en sådan utvärdering är bl.a. de ekonomiska, demokratiska, säkerhetspolitiska, judiciella och miljömässiga förändringar som skett i sedan EU-inträdet. Utvärderingen skall främst vara ett redskap genom vilket kan utveckla EU-samarbetet och bör kunna bidra till en god grund för det svenska ordförandeskapet och för samhällsdebatten i viktiga europeiska problemställningar. Enligt mening bör detta med bifall till motion U505 yrkande 3 (c) ges regeringen till känna. (), (), Per () och () anser att utskottets yttrande under rubriken bedömning i avsnittet Utträde ur unionen bort ha följande lydelse: Enligt mening är det av avgörande betydelse att formerna för utträde regleras i EG-fördraget. Därigenom betonas att unionen är en sammanslutning av självständiga stater. Regeringen bör således enligt mening verka för en utträdesparagraf. Detta bör med bifall till motionerna U506 yrkande 18 (v) och U501 (mp) ges regeringen till känna. Det svenska språkets ställning i EU-arbetet Per () anför: Det är tydligt att svenska språkets ställning i EU-arbetet måste stärkas. Regeringen har framhållit att den avser att följa frågan och vidta de åtgärder som behövs. anser att det är uppenbart att åtgärder måste vidtas och förutsätter att det fortlöpande vidtas de åtgärder som behövs. Skrivelsens inriktning och omfattning 1 Den institutionella strukturen 4 Öppenhet och insyn i EU:s institutioner 8 Skrivelsen (avsnitt 39.13) 8 Gemenskapslagstiftningens kvalitet och subsidiaritetsprincipen 12 Skrivelsen (avsnitten 39.14 och 7.2.2) 12 Svenska språkets ställning i EU-arbetet 14 Skrivelsen (avsnitt 40.2.1) 14 Registrering av lobbyister 16 Förberedelser för det svenska ordförandeskapet 17 Skrivelsen (avsnitt 40.1) 17 Information från regeringen om förberedelserna för ordförandeskap i 18 EG:s anslutning till om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter m.m. 20 Utträde ur unionen 20 Den institutionella strukturen 23 Gemenskapslagstiftningens kvalitet och subsidiaritetsprincipen 24 Registrering av lobbyister 24 Förberedelser för det svenska ordförandeskapet 24 Nationell utvärdering av av svenskt medlemskap 25 Utträde ur unionen 25 Det svenska språkets ställning i EU-arbetet 26