yttr · GM05SkU4y · 1999-01-01 00:00:00 — Staten och trossamfunden /99 SkU4y Till har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1998/99:38 Staten och trossamfunden - begravningsverksamhe-ten, kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m. jämte motioner. Med anledning härav får skatteutskottet anföra följande. Vid stat-kyrkareformens ikraftträdande lämnar den offentliga sektorn. Kommunstatusen för kyrkans församlingar och kyrkliga samfälligheter upphör och därmed rätten för dem att ta ut för-samlingsskatt. Efter reformens ikraftträdande kommer kyrkan inte heller att omfattas av de särskilda beskattningsregler som gäller för kommuner och som bl.a. innebär att de är befriade från att betala skatt på alla sina inkomster. En av utgångspunkterna i tidigare principbeslut om ändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) är att reformen skall ge olika trossamfund så likartade villkor som möjligt. Genom lagstiftning (prop. 1997/98:116, bet. 1997/98:KU20, rskr. 1997/98:284) infördes en särskild associationsform för trossamfund, s.k. registrerat trossamfund. blir genom reformen ett registrerat trossamfund medan dess försam-lingar och kyrkliga samfälligheter blir registrerade organisatoriska delar av detta trossamfund. De förslag rörande beskattningen som läggs fram i propositionen innebär i huvudsak följande. och andra registrerade trossamfund skall omfattas av de skatteregler som gäller för ideella föreningar. De blir alltså begränsat skatt-skyldiga under samma förutsättningar som gäller för ideella föreningar. Kyrkans prästlönetillgångar skall emellertid vara befriade från inkomst- och förmögenhetsskatt enligt en särskild lag om skattebefrielse för prästlönetill-gångarna vid taxeringar. Pastorsexpeditioner, andra förvaltningsbyggnader och prästgårdar blir efter relationsändringen hyreshus eller småhus för vilka skall utgå fastighetsskatt. En undantagsregel i fastighetstaxeringslagen för fastigheter som ägs av "kyrkor, barmhärtighetsinrättningar, stiftelser och ideella föreningar" utvid-gas till de registrerade trossamfunden. Dessa kommer därmed inte att beskattas för fastigheter som till övervägande del används i verksamheten. Detta innebär för prästgårdarna att de blir befriade från fastighetsskatt om de till övervägande del används i den kyrkliga verksamheten, och alltså bostadsdelen utgör en mindre del. Den egendomsöverföring som har direkt samband med relationsändringen eller med registrering som trossamfund skall enligt förslaget vara befriad från stämpelskatt. I två motioner har väckts yrkanden som gäller skattefriheten för prästlöne-tillgångarna. m.fl. (kd) hemställer i motion K10 yrkande 5 att proposi-tionen skall avslås såvitt gäller en tidsbegränsning av skattefriheten. Skäl som talar för att prästlönetillgångarna även skall vara befriade från inkomstskatt är, enligt motionärerna, främst egendomarnas unika ursprung och karaktär samt att deras identitet och ändamål inte bör förändras i sam-band med relationsförändringen. Prästlönetillgångarna är, enligt motionen, också en viktig komponent i det utjämningssystem som är en viktig förut-sättning för att kyrkan skall kunna upprätthålla en rikstäckande verksamhet. Motionärerna anser att en översyn bör göras , men att de nuvarande reglerna ska fortsätta att gälla utan tidsbegränsning. Också Per m.fl. (m) vänder sig i motion K12 yrkande 5 mot att skattefriheten tidsbegränsas. Motionärerna anför att relationsändringen mellan staten och kyrkan inte syftar till att åstadkomma några skattemässiga förändringar, och att egendomen varit befriad från skatt och av hävd använts till att finansiera kyrkans förkunnelse. De yrkar att lagförslaget om skattefrihet för prästlönetillgångarna antas med den ändringen att tidsbe-gränsningen för skattebefrielsen utgår ur lagtexten. Andra trossamfund än är i regel organiserade som ideella föreningar och de kan välja att gå över till den nya associationsformen eller att kvarstå i sin nuvarande form. Mot denna bakgrund, och då en ökad lik-ställighet mellan olika trossamfund enligt principbeslutet bör eftersträvas, är det naturligt att, som föreslås i propositionen, utgå från att i princip samma beskattningsregler skall gälla för och andra registrerade trossamfund som för ideella föreningar. I sammanhanget vill utskottet nämna att en registrering i sig inte är tänkt att innebära en bedömning av om tros-samfundet i beskattningshänseende kan anses främja ett religiöst ändamål (se prop.1997/98:116 s. 26), utan detta måste prövas vid taxeringen. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet de lagändringar som innebär att de registrerade trossamfunden i skattehänseende skall behandlas som ideella föreningar. Som framhålls i motionerna har prästlönetillgångarna en speciell karaktär. De argument som motionärerna har fört fram kan i och för sig tala för en vidare särbehandling av dessa tillgångar. Ett vägande skäl mot en mer långt-gående skattebefrielse är emellertid att reformens inriktning på ökad likstäl-lighet mellan och andra trossamfund inte kommer att uppnås i denna del. Även om det inte är uppenbart att en skattebefrielse skulle strida mot förbudet mot konkurrenssnedvridande statliga stödåtgärder enligt artikel 92 i finns det ändå anledning att också väga in konkurrens-aspekten vid en samlad bedömning av hur den egendom som disponerar skall beskattas. Avvägningen mellan de olika argumenten har föranlett regeringen att göra bedömningen att de normala skattereglerna skall gälla även för efter en övergångsperiod. inkomst-beskattas inte avkastningen på prästlönetillgångarna, och inte heller förmö-genhetsbeskattas dessa. För tiden därefter skall beskattningen enligt proposi-tionen ses över med utgångspunkt i principbeslutet om stat-kyrkareformen. Den lagtekniska utformningen innebär i sig inte något ställningstagande till vilka regler som skall gälla . En förlängning av undantaget förutsätter dock ett nytt riksdagsbeslut om förlängning eller modifiering av övergångsregeln. Utskottet anser att den avvägning som regeringen har gjort i fråga om beskattningen av prästlönetillgångarna bör godtas. Utskottet tillstyrker det i propositionen framlagda förslaget om en tidsbegränsad skattebefrielse för prästlönetillgångarna och avstyrker motionerna K10 yrkande 5 och K12 yrkande 5. Utskottet har inte funnit anledning till någon särskild kommentar i fråga om de övriga förslagen i propositionen som gäller principerna för beskatt-ning i samband med relationsändringen. Utskottet tillstyrker följaktligen propositionen i dessa delar. Lagrådet har i sin granskning av lagförslaget aktualiserat frågan huruvida bårhus över huvud taget skall användas under rubriken ecklesiastikbyggnad i fastighetstaxeringslagen. I den diskussion som äger rum i anslutning till relationsändringen avses med bårhus, enligt Lagrådet, uppenbarligen sådana lokaler för förvaring av döda som finns i anslutning till sjukhus och inte, som antagligen var fallet när fastighetstaxeringslagen kom till, kyrkogårdsbygg-nader. Utskottet instämmer i vad Lagrådet har anfört och utgår från att frågan beaktas i den översyn som sker av fastighetstaxeringslagen (dir. 1997:36). Utskottet vill upplysningsvis nämna att regeringen har beslutat om kommittédirektiv (dir. 1999:10) för en översyn av reglerna om skattskyldig-het i mervärdesskattelagen m.m. Utredaren skall analysera bl.a. de särskilda skattepliktsregler som gäller för ideella föreningars verksamhet. Eftersom registrerade trossamfund fr.o.m. omfattas av samma mervärdesskatteregler som ideella föreningar berörs de av denna översyn. Begravningsavgift och avgift till trossamfund kommer också efter ikraftträdandet av stat-kyrkareformen att ha kvar huvudmannaskapet för den helt övervägande delen av begrav-ningsverksamheten. Efter särskilt beslut av regeringen skall också kommun kunna vara huvudman. Den del av församlingsskatten som har finansierat begravningsverksamheten omformas i förslaget till en begravningsavgift, som skall tillfalla den huvudman inom vars förvaltningsområde den avgifts-skyldige är folkbokförd. Begravningsavgiften skall uppbäras och i övrigt hanteras som en skatt. Detsamma gäller kyrkoavgiften och, efter regeringens medgivande, med-lemsavgifter till andra registrerade trossamfund än , under förut-sättning att de enskilda som skall betala avgiften har gett sitt samtycke till detta eller att trossamfundets stadgar förutsätter en sådan avgiftsbetal-ning. För medlemmar i skall begravningsavgif-ten ingå i kyrkoav-giften. Personer som inte tillhör eller som är folk-bokförda i en kommun som är huvudman för begravningsverksamhe-ten skall påföras begravningsavgift i en särskild post på beskedet om slutlig skatt, som redovi-sas och betalas ut till huvudmannen på folkbokförings-orten. Både begravningsavgiften och medlemsavgifterna skall tas ut med viss procentsats av den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten. De uppgifter som behövs för debiteringen av kyrkoavgift och medlemsavgifter i andra registrerade trossamfund skall lämnas till på datame-dium av trossamfundet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall meddela närmare föreskrifter om uppgiftslämnandet. Upp-gift om att en person tillhör respektive är skyldig att betala avgift till annat trossamfund skall få registreras i skatteregistret. Trossam-fundet skall ersätta staten för skadestånd som har betalats på grund av en oriktig uppgift som har lämnats av trossamfundet. Enligt motion K14 yrkande 2 av Per m.fl. (mp) bör inte något trossam-fund, inte heller , ha särskild uppbördshjälp av staten. Motio-närerna anför att begravningsavgiften skall behandlas separat och betalas över skattsedeln och att trossamfunden själva skall hantera övriga avgifter för sina verksamheter. I motionen yrkas att beslutar om sådan ändring i relevant lagstiftning att och andra trossamfund själva ansvarar för uppbörden av eventuella avgifter. -Utskottet konstaterar att principbeslutet innebär att staten skall erbjuda hjälp med att uppbära avgifter från dem som är medlemmar i eller tillhör trossamfundet. Detta statliga stöd får ses mot bak-grund av bl.a. statens krav att skall upprätthålla en demokra-tiskt uppbyggd rikstäckande verksamhet. Av jämställdhetsskäl bör enligt beslutet motsvarande erbjudande kunna riktas även till andra trossamfund. När det gäller andra trossamfund än skall staten, enligt beslutet, i varje enskilt fall ta ställning till frågan om statlig hjälp med att ta in avgifter skall ges. Utskottet har inte funnit anledning till någon erinran mot den reglering som regeringen har föreslagit för att skattebetalningssystemet i enlighet med principbeslutet skall kunna användas för uppbörd av begravningsavgift och avgift till trossamfund. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionsyrkandet. Med hänsyn till principerna för normgivningen torde även föreskrifter om begravningsavgiftens nivå omfattas av de krav som gäller för normgivningen inom det civilrättsliga området och skatteområdet (8 kap. 2 och 3 §§ rege-ringsformen). lämnar åt att bedöma om de föreslagna nya reglerna om fastställande av begravningsavgiften i 9 kap. begravningslagen har getts en sådan utformning att ett beslut om faststäl-lande av begravningsavgift skall kunna ses som en ren tillämpning av lagens bestämmelser. Ekonomiska effekter, m.m. Stat-kyrkareformen får positiva effekter för , främst genom att de ekonomiska regleringarna mellan staten och kyrkokommunerna, inklu-sive skatteadministrationsersättningen, bortfaller och genom att staten börjar betala kyrkoantikvarisk ersättning till . I propositionen har regeringen tagit ställning till kostnads- och finansie-ringsfrågan . För tiden därefter skall de med finansie-ringen av reformen sammanhängande frågorna övervägas på nytt. efter stat-kyrkareformens ikraftträdande uppgår enligt propositionen den årliga förbättringen för i jämförelse med nuläget till i genomsnitt nominellt . Kravet på stats-finansiell neutralitet är enligt propositionen en av de viktigaste förutsätt-ningarna för reformen. Eftersom den föreslagna lösningen inte är statsfinansiellt neutral kommer regeringen att överväga att och för tiden därefter införa någon form av avgift eller skatt för att uppnå statsfinansiell neutralitet. Det framhålls i propositionen (s. 141) att en sådan finansiering av den kyrkoantikvariska ersättning som skall utgå skulle innebära att det blir tydligt för var och en att bevarandet av de kyrkliga kulturvärdena är en gemensam angelägenhet som bekostas av alla, både kyrkotillhöriga och icke-tillhöriga. Skattetrycket beräknas i propositionen sjunka med per skattekrona eller totalt genom reformen. Detta motsvarar församlings-skatten med undantag för den del () som motsvarar kostnaderna för begravningsverksamheten. Därmed skapas enligt propositionen ett motsva-rande utrymme för en förstärkning av den offentliga sektorns finanser. Eftersom reformen innebär positiva ekonomiska effekter för skapas ett utrymme för en sänkning av kyrkoavgiften som regeringen i propositionen anser att kyrkan bör utnyttja. En avgiftssänkning med beräknas i propositionen motsvara det ekonomiska tillskott som kyrkan i genomsnitt får . Enligt motion K9 av de () bör i ett tillkännagivande till regeringen avvisa tankarna på att införa någon form av avgift eller skatt som finansiering av den kyrkoantikvariska ersättningen. Enligt motionen bör det, inom ramen för statlig eller inkomstbe-skattning, inte skapas ett i förväg bestämt skatteutrymme på en viss nivå. Motio-nären anför också bl.a. att utvecklingen i en rad andra sammanhang varit att minska andelen specialdestinerade skattemedel och att inom ramen för tydliga mål och en aktiv målstyrning öka friutrymmet för medelsanvändningen. Ersättningarna för bevarandeändamål skall enligt motionen i sedvanlig ordning i stället prövas och prioriteras inom ramen för aktuellt utgiftsområde. Enligt motion K11 yrkande 7 av m.fl. (v) skall kultur-minnesvård, inklusive vården av kyrkliga kulturminnen, som samhället finner angelägen finansieras på sedvanligt sätt inom skattesystemets ram. I motionen hemställs att i ett tillkännagivande till regeringen uttalar att någon särskild avgift eller "öronmärkt" skatt inte bör införas. Per m.fl. (m) förordar i motion K12 yrkande 6 att i ett tillkännagivande till regeringen skall uttala att det inte bör införas ytterligare någon form av avgift eller skatt för att uppnå s.k. statsfinansiell neutralitet. Motionärerna anför bl.a. att långsiktigheten är viktig för att kyrkan så långt som möjligt skall kunna arbeta under kända och förutsebara ekonomiska förhållanden. I motion K18 yrkande 3 av och () hemställs att skall avvisa uttalandet i propositionen om att det genom att kyrkoskatten upphör skapas ett motsvarande utrymme för en för-stärkning av den offentliga sektorns finanser. Motionärerna anför också att det inte är rimligt att regering och riksdag skall tillhålla församlingar eller några andra frivilliga samfund eller föreningar att minska sina medlemsavgifter. Detta måste enligt motionen vara en uppgift för respektive samfund eller förening att ta ställning till. När det gäller frågan om en särskild skatt eller avgift för att uppnå statsfinan-siell neutralitet i reformen finns det inte något förslag från regeringen. Det framgår av propositionen att frågan kommer att övervägas närmare. Utskottet anser att denna fråga får bedömas senare i ett budgetper-spektiv. Om det inte skulle anses lämpligt med en skattefinansiering måste andra alternativ prövas. Detta får emellertid ta ställning till i ett annat sammanhang. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna K9, K11 yrkande 7 och K12 yrkande 6. Regeringens uttalande i propositionen att kyrkan bör utnyttja det utrymme för sänkning av kyrkoavgiften som reformen skapar förefaller helt rimligt mot bakgrund av de positiva ekonomiska effekter som reformen, enligt vad som anförts ovan, får för kyrkan. Hur det utrymme för en förstärkning av den offentliga sektorns finanser som skapas genom reformen skall beaktas är också en fråga som måste avgöras i ett budgetperspektiv. Utskottet finner inte anledning till ett tillkännagivande till regeringen i dessa frågor och avstyrker därför även motion K18 yrkande 3. I beslutet har deltagit: (), (), (), Per (), (), (), Per (), (), (), (), (), de (), (), (), () och (). (), (), (), (), () och de () anför: Prästlönetillgångarna har i huvudsak tillkommit genom gåvor och donationer till enskilda församlingar från församlingsbor eller andra privat-personer och har medeltida ursprung. förvaltas präst-lönetillgångarna stiftsvis via egendomsnämnderna. I lagen om ändamåls-bestäms egendomen mycket tydligt då det i 9 § föreskrivs att den skall "bidra till de ekonomiska förutsättningarna för förkunnelse". Skälen som talar för att prästlönetillgångarna även skall vara skattebefriade är främst egendomarnas unika ursprung och karaktär samt att deras identitet och ändamål inte bör förändras i samband med relationsförändringen. Prästlönetillgångarna är också en viktig kom-po-nent i det utjämningssystem som är en viktig förutsättning för att kyrkan skall kunna upprätthålla en rikstäckande verksamhet. Mot den angivna bakgrunden bör någon tidsbegränsning inte införas i den lagstiftning som antas om beskattningen av prästlönetillgångarna. Vi tillstyrker därför motionerna K10 yrkande 5 och K12 yrkande 5. Begravningsavgift och avgift till trossamfund () anför: Enligt motion K14 yrkande 2 bör inte något trossamfund, inte heller , få särskild uppbördshjälp av staten. Begravningsavgiften bör behandlas separat och betalas över skattsedeln. Övriga avgifter för trossam-fundens verksamheter bör de själva sköta. Jag instämmer i detta och anser att propositionen bör omarbetas i nämnda hänseenden. Ekonomiska effekter, m.m. , , och de (alla m) anför: Enligt vår mening bör det inte införas någon ytterligare avgift eller skatt för att uppnå s.k. statsfinansiell neutralitet i stat-kyrka-reformen. De uttalanden med en sådan inriktning som görs i propositionen bör avvisas av i ett tillkännagivande till regeringen. Någon specialdestinerad skatt eller avgift bör ej införas för att finansiera den kyrkoantikvariska ersättningen. Ekonomiska effekter, m.m. Per och (båda v) anför: Den kulturminnesvård, inklusive vård av kyrkliga kulturminnen, som sam-hället finner angelägen och i demokratisk ordning har beslutat om skall enligt vår mening finansieras på sedvanligt sätt inom skattesystemets ram. Någon särskild avgift eller "öronmärkt" skatt bör inte införas. Vi tillstyrker yrkande 7 i motion K11 om ett tillkännagivande till regeringen med detta innehåll.