yttr · GM05nu1y · 1999-01-01 00:00:00 — I motion 1998/99:N275 (c) anförs att det är oacceptabelt om reformeringen av utgår från länsnivån med hänvisning till situationen i Sydöstra . Förhållandena är mer likartade inom denna region än inom respektive län i regionen. Vidare framhåller motionärerna att strukturomvandlingen påskyndas genom en alltmera integrerad marknad inom EU och en ökad öppenhet. Tillväxten riskerar dock att bli mycket ojämnt fördelad. Det är därför viktigt att såväl den svenska regionalpolitiken som gemenskapens strukturpolitik förstärks i stället för raseras, är budskapet i motionen. Regeringen bör inför ordförandeskapet inom arbeta fram ett sammanhållet policydokument i fråga om en reformerad strukturpolitik inom EU och presen tera detta för . bör inom EU hävda att områden med en befolkningstäthet på exempelvis 50 personer per km² - och inte 100 som har diskuterats - skall klassificeras som landsbygdsområden i strukturpolitiken, begärs det i motionen. I motion 1998/99:N296 (c) framhålls att bör vara ett område som kan påräkna stöd från strukturfonderna också för . I skrivelsen redovisas under rubriken och strukturpolitik (s. 151 f.) uppgifter om den hittillsvarande strukturpolitiken. Syftet är att omvandla regioner som påverkats av industriell tillbakagång. Bergslagen, , delar av , och Ångermanlandskusten omfattas. Områdena får ca från strukturfonderna . Till detta kommer ca som svensk offentlig medfinansiering samt privata medel. hade beslutsgrupperna godkänt projekt för av EU-medlen och var utbetalt till projektägarna. Syftet är att utveckla landsbygdsområden. Sydöstra , , Skärgården (bebodda öar utan fast landförbindelse), samt //omfattas. Efter omfördelning av 5a-medel m.m. uppgår beloppet till . Till detta kommer som svensk offentlig medfinansiering samt privata medel. hade beslutsgrupperna godkänt projekt för av EU-medlen och var utbetalt till projektägarna. Syftet är att utveckla glest befolkade områden. 43 kommuner i , , , , , och berörs. Efter omfördelning av 5a-medel m.m. uppgår beloppet till . offentliga medfinansiering är ca . Den totala ramen för programmet är ca . hade beslutsgrupperna godkänt projekt för av EU-medlen och var utbetalt till projektägarna. Vidare redovisas i skrivelsen (s. 43) att förslagen inom EU till nya förordningar för strukturfonderna inriktas på att effektivisera och förenkla de regional- och strukturpolitiska insatserna. Exempelvis eftersträvas en geografisk koncentration av insatserna. till ett ökat ansvar för medlemsländerna i enlighet med närhetsprincipen samt till effektivare kontroll och uppföljning. Som tidigare nämnts i avsnittet om Agenda 2000 är målområdesavgränsningen för det nya mål 2-området inte klart. När det gäller frågan om vilka områden som kan klassificeras som mål 2-område under nästa programperiod har följande faktorer nämnts av . Några områden är klassificerade som landsbygdsområden. Som grundkriterier används där antingen en befolkningstäthet uppgående till högst 100 invånare per km² eller en sysselsättningsandel inom jordbrukssektorn som är dubbelt så hög som genomsnittet för EU. Något av dessa kriterier kombineras sedan med minst ett av följande kriterier: en arbetslöshetsnivå som ligger över EU:s genomsnitt eller befolkningsminskning . Därutöver kan faktorer som strukturell omvandling eller stadsproblem motivera inplacering i det nya mål 2-området. I artikel 130a i EG-fördraget finns grunden för gemenskapens regional- och strukturpolitik. Genom Amsterdamfördraget, som träder i kraft , gjordes ett tillägg i artikel 130a andra stycket (nytt artikelnummer 158) genom vilket öarna nämns vid sidan av regionerna. Det framgår av detta stycke att EU:s politik på området skall sträva efter att minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan olika regioner och att minska eftersläpningen i de minst gynnade regionerna och öarna inklusive landsbygdsområdena. Till Amsterdamfördragets slutakt bifogades ett antal förklaringar som antogs av regeringskonferensen. Förklaringarna är numrerade och som nr 30 återfinns förklaringen om öregioner. Den har följande lydelse: Konferensen inser att öregioner är behäftade med strukturella nackdelar som har samband med deras ökaraktär och vilkas bestående natur hämmar dessa regioners ekonomiska och sociala utveckling. Konferensen erkänner följaktligen att gemenskapslagstiftningen måste beakta dessa nackdelar och att specifika åtgärder, när det är berättigat, får vidtas till förmån för dessa regioner för att bättre och på rättvisa villkor kunna införliva dem med den inre marknaden. I har såväl som skärgårdsområdet under innevarande period utgjort mål 5b-områden. ser positivt på att EU:s regional- och strukturpolitik har möjlighet att effektiviseras genom att förhandlingsresultatet rörande Agenda 2000 innebär en minskning av antalet målområden och antalet gemenskaps- Detta bör i sig leda till förenklingar och effektiviseringar, såväl centralt som lokalt i strukturfondssystemet. Ur svensk synpunkt är det glädjande att inte bara det gamla mål 6-området utan även kusten i , och inkluderas i det nya mål 1-området i enlighet med de svenska ståndpunkterna vid förhandlingarna. En differentiering kommer dock att ske mellan kust- och inland vad gäller stödets storlek per capita. När det gäller det nya mål 2-området skall - som framgått av den tidigare redovisningen - kommissionen först lägga fast befolkningsramen för det svenska mål 2-området, allt under det att högst av befolkningen på EU-nivå kommer att omfattas av mål 2. Därefter kommer regeringen att föreslå vilka områden som bör ingå i mål 2. I det föregående har grundkriterierna för avgränsningen av nya mål 2-områden redovisats. Enligt uppgift från kan det förutsättas att det nya mål 2-området kommer att omfatta samma typer av regioner som dagens mål 2- och mål 5b-områden. Såväl Sydöstra som de svenska öarna har under innevarande period utgjort mål 5b-områden. När det gäller de svenska öarna har näringsutskottet förståelse för deras särskilda situation och anser att det tänkesätt som redovisas i anslutning till Amsterdamfördraget är tillämpligt även i . förutsätter att avgränsningen av mål 2-områden görs utifrån den regionalpolitiska problembilden när det gäller specifika åtgärder för olika öar och regioner. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker näringsutskottet här aktuella motionsyrkanden. Enligt mening i motionerna 1998/99:U508 och 1998/99:MJ778 bör som medlemsland och som ordförandeland arbeta för att EU:s forskningsprogram på energiområdet helt inriktas på forskning och utveckling kring förnyelsebara energikällor, i stället för forskning kring kärnkraft. är inriktningen huvudsakligen på fossil och nukleär energi, vilket direkt strider mot andan i klimatöverenskommelserna, senast i Kyoto. En annan fråga som tas upp i den sistnämnda motionen gäller att EU utbetalar omfattande stöd till flygbolag och bilindustri. Regeringen bör enligt motionärerna arbeta för att EU:s infrastruktursatsningar riktas mot trafikslag som kan bidra till att minska växthuseffekterna och att subventioner till bil- och flygindustri skyndsamt avvecklas. Enligt motion 1998/99:U509 (kd) bör en ny gränsöverskridande energipolitik utarbetas i . Energipolitiken skall främja energieffektivisering och förnybara energislag, skydda naturresurser samt målmedvetet minska dagens beroende av icke förnybara energislag. I skrivelsen (s. 133 f.) konstateras att EG-fördraget inte har något speciellt avsnitt som handlar om energi. De gemensamma åtgärderna som finns på energiområdet har framför allt utvecklats inom ramen för reglerna om den inre marknaden och på basis av unionsfördragets artiklar om transeuropeiska nät. I skrivelsen nämns att det vid energirådsmötet hölls en öppen debatt om energi och miljö, i vilken ministrarna betonade vikten av stöd till forskning och utveckling, betydelsen av gemensamma regler och anpassad lagstiftning för att främja förnybara energikällor. Flera ministrar nämnde möjligheten att skapa reglerade marknader för förnybara energikällor medan andra varnade för att konkreta åtgärder kan verka konkurrenssnedvridande på den inre marknaden. Vidare antogs en rådsresolution om en gemenskapsstrategi för att främja förnybara energikällor. Denna strategi skall bidra till att de relativa kostnaderna för de förnybara energikällorna minskas så att de bättre kan konkurrera med traditionella energibärare. I resolutionen uppmanas medlemsländerna att fortsätta bidra till gemenskapens indikativa mål om att andelen förnybara energikällor skall uppgå till . Vid energirådsmötet debatterade ministrarna om hur förnybara energikällor skall främjas på den inre marknaden för el. Kommissionen aviserade ett förslag till direktiv om harmoniserade regler för främjande av förnybara energikällor på den inre marknaden för el. Vidare enades ministrarna vid energirådsmötet om ett ramprogram för energi och därmed sammanhörande åtgärder, inklusive sex delprogram, inriktat på förnybara energikällor (Altener), energieffektivisering (Save), analys (Etap), samarbete med tredje land (Synergy), fastbränsle () och säkerhetsaspekter inom kärnenergisektorn (Sure). Forskningen på energiområdet tas upp i skrivelsen (s. 185) i samband med beskrivningen av det femte ramprogrammet för forskning och utveckling. beslutade rådet om detta ramprogram, som löper . Medlemsländerna beslutade bl.a. om fem tematiska program, nämligen Livskvalitet och förvaltning av levande resurser, Ett användarvänligt informationssamhälle, Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt, Energi samt Miljö och hållbar utveckling. För svensk del var det av särskilt stor vikt att det bildades delprogram för miljö och energi, påpekas det i skrivelsen. Ramprogrammet trädde i kraft . När det gäller statsstöd till bil- eller flygindustrin nämns i skrivelsen (s. 131) den franska statens stöd på motsvarande till . intervenerade och framförde argument till förstainstansrätten. Enligt skrivelsen meddelande rätten sin dom , där man delvis gav rätt. gjorde följande bedömning av frågan om prioritering av utvecklingen av förnybara energikällor i sitt yttrande 1997/98:NU4y till utrikesutskottet över regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen (skr. 1997/98:60). Förutsättningarna för att effektivisera resursinsatserna i syfte att öka användningen av förnybara energikällor och åstadkomma en förbättrad energieffektivitet kan vinna väsentliga framsteg . Den nödvändiga förstärkningen av insatserna realiseras genom kraven på långsiktighet och samordning av olika finansieringskällor i enlighet med kommande rådsbeslut. Det dåvarande ordförandeskapets prioritering av dessa frågor var ur svensk synpunkt glädjande. Den politiska uppmärksamhet som på detta sätt skapas är nödvändig för att få de nationella resursinsatserna infogade på ett strukturerat sätt med de gemensamma åtgärderna. Detta arbete sträcker sig också över den tidsperiod under vilken kommer att inneha ordförandeskapet i rådsarbetet. påpekade att det därmed ges goda möjligheter för att påverka den fortsatta prioriteringen av dessa frågor. I en avvikande mening (mp) anfördes att det ankommer på regeringen att försöka utöva inflytande på andra medlemsländer och tillsammans med dem få till stånd en omorientering av de energipolitiska programmen till förmån för en kraftfull resursförstärkning på förnybara energikällor. Information från regeringen om förberedelserna för ordförandeskap i EU Vice statsministern informerade om förberedelserna för ordförandeskap i EU . Som ordförande skall man verka i hela EU:s intresse, sade vice statsministern. Enligt hennes information avser regeringen emellertid också att utnyttja det utrymme som ändå finns för att sätta vår prägel på ordförandeskapet och EU-samarbetet. För det första vill regeringen bidra till en öppnare, modernare och mer jämställd union. För det andra kommer regeringen, enligt vice statsministern, att driva vardagsnära frågor som miljöfrågor, konsumentskydd och jämställdhet. Statsstöd till bil- och flygindustri Enligt (artikel 92) är statsstöd som snedvrider konkurrensen genom att gynna vissa företag eller produktion oförenligt med den gemensamma marknaden. Undantag finns dock. Av intresse i detta sammanhang är att följande stöd är tillåtna: stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning (artikel 92.3a), stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (artikel 92.3c). Som rättesnöre vid tillämpning av ovanstående regler finns för bilindustrins del rambestämmelser, vilka preciserar undantagen till de allmänna reglerna. Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till bilindustrin återfinns i Europeiska gemenskapens tidning 15.9.97. Rambestämmelserna inleds med en redogörelse för behovet av sådana bestämmelser. Det uppges att bilindustrin direkt eller indirekt sysselsätter av den förvärvsarbetande befolkningen. Sektorn kännetecknas av en allt större globalisering av marknaderna och en allt större konkurrens. De nya rambestämmelserna trädde i kraft . Förutom kontrollen av olika statliga stöd har kommissionen som mål att kontrollera även stöden enligt gemenskapsinstrumenten som t.ex. stöd från strukturfonderna eller Europeiska investeringsbanken. Även dessa stöd måste vara förenliga med bestämmelserna i artiklar 92, 93 och 94. I enlighet med (artikel 93.3) skall staterna underrätta kommissionen om stödåtgärder som planeras. Rambestämmelserna säger att statligt stöd och strukturfondsstöd m.m. inom bilsektorn som sammantaget uppgår till 5 miljoner ecu eller mer skall förhandsanmälas till kommissionen. Därefter kontrollerar kommissionen det planerade stödets förenlighet med konkurrensreglerna i fördraget. De riktlinjer som skall användas för bedömningen av stöd innebär att alla ekonomiska och industriella förhållanden, liksom regionala, miljömässiga och sociala förhållanden, måste beaktas. Kommissionen strävar efter att begränsa de skadeverkningar av konkurrensen som stöden medför och vill bibehålla en konkurrenssituation, som kan bidra till att förstärka sektorns konkurrenskraft och produktivitet. Statligt stöd som syftar till att öka nettokapaciteten för produktionen tillåts inte. Generellt tillåts inte heller stöd till modernisering och rationalisering inom bilsektorn eller driftstöd. Kommissionen menar att driftstöd skapar varaktiga snedvridningar av konkurrensen. De godkända stöden måste vidare både stå i proportion till vikten av de problem som skall lösas och vara nödvändiga för genomförandet av projektet. Enligt rambestämmelserna kan följande stöd tillämpas inom bilsektorn: stöd i samband med undsättning eller omstrukturering av ett företag med allvarliga ekonomiska svårigheter, regionalstöd i stödberättigat område, stöd till forskning och utveckling, investeringsstöd till innovationer, stöd till skydd för miljön och energibesparing, stöd till yrkesutbildning. När det gäller flygindustrin finns inga särbestämmelser som på motorfordonsområdet, men de allmänna statsstödsbestämmelserna med begränsningar till regionalstöd m.m. gäller. gör i grunden samma bedömning som , nämligen att förutsättningarna för att effektivisera resursinsatserna i syfte att öka användningen av förnybara energikällor och att åstadkomma en bättre energieffektivitet kan vinna väsentliga framsteg . Utskottet hänvisar i den delen till sitt yttrande 1997/98:NU4y. tet från att frågor om utredning av förnybar energi kommer att aktualiseras under det svenska ordförandeskapet i EU. När det gäller den i motion 1998/99:MJ778 (mp) upptagna frågan om statsstöd till bl.a. bilindustrin, har näringsutskottet i det föregående redogjort för regelverket inom EU. konstaterar att det finns ett gemenskapsrättsligt system, som tillåter stöd under vissa förutsättningar. Det gäller t.ex. stöd som har samband med miljöteknikfrågor. Sådana stöd syftar till att påverka tillverkarna mot ett ökat miljömedvetande. Enligt utskottets mening finns det inte anledning att i detta sammanhang ifrågasätta statsstödssystemet och de tillåtna undantagen. Däremot måste de olika ländernas tillämpning av systemet fortlöpande uppmärksammas. Med hänvisning till vad som anförts avstyrks de i detta avsnitt behandlade motionsyrkandena. I motion 1998/99:MJ804 (v) framhålls det att rätten att bestämma över kärnkraften bör vara en nationell fråga. Euratomfördraget är till stora delar föråldrat och kan ersättas av ett mellanstatligt samarbete om energisparande och utveckling av energiteknik baserad på förnyelsebara energislag. I skrivelsen (s. 166) redovisas att EU:s medlemsländer och kommissionen för Euratom med () har förhandlat om texten till tre tilläggsprotokoll till de befintliga avtalen om förhindrande av spridning av kärnvapen. Tilläggsprotokollen är nu föremål för ratifikation. Det informeras också om att rådet beslutade att godkänna Euratoms anslutning till konventionen om kärnsäkerhet. Rådet antog slutsatser om kärnsäkerhet i samband med utvidgningen av EU. I slutsatserna anmodar rådet kommissionen bl.a. att se till att kärnsäkerhet ges hög prioritet i samband med partnerskap för anslutning och betonar att reaktorer som inte kan förbättras till en rimlig kostnad, så att de når upp till internationellt godkända säkerhetsnivåer, måste stängas. När det gäller Euratomfördraget har näringsutskottet senast redovisat vissa synpunkter i sitt yttrande 1997/98:NU3y över proposition 1997/98:58 om Amsterdamfördraget jämte motioner till utrikesutskottet. Genom Amsterdamfördraget föreslogs bl.a. vissa ändringar i Euratomfördraget. Ändringarna var dock enbart formella konsekvensändringar som inte innebar att det materiella innehållet i Euratomfördraget förändrades. I anslutning till ett motionskrav att skall ta initiativ till att Euratomfördraget ses över och moderniseras konstaterade näringsutskottet i nämnda yttrande att det inom EU förekommer ett omfattande samarbete på energiområdet rörande bl.a. energieffektivisering och främjande av förnybara energikällor. Delar av Euratomfördraget är föråldrat och tillämpas inte enligt sin lydelse. förutsatte att fördraget i lämpligt sammanhang kommer att moderniseras och detta utan att tar något initiativ i frågan. Enligt en avvikande mening (c, v, mp) bör regeringen inom EU ta initiativ till en omvandling av detta fördrag. Som framgått av den tidigare redovisningen förekommer inom EU ett omfattande samarbete på energiområdet rörande bl.a. energieffektivisering och främjande av förnybara energikällor. ser positivt på ett sådant samarbete utan att - som motionärerna - göra någon koppling till Euratomfördraget. konstaterar att delar av Euratomfördraget är föråldrat och inte tillämpas enligt sin lydelse. I likhet med tidigare förutsätter utskottet att fördraget i lämpligt sammanhang kommer att moderniseras. Något särskilt initiativ i frågan är inte nödvändigt enligt näringsutskottet. Det aktuella motionsyrkandet avstyrks därmed. framhåller i motion 1998/99:U508 att det måste vara en prioriterad uppgift under ordförandeskap att motverka EU:s detaljreglering av varor. I stället för en fri marknad blir resultatet en detaljreglerad marknad med nackdelar i form av reducerad mångfald. Vidare anför i motion 1998/99:U9 att EU:s handelspolitik bygger på ett ekonomiskt resonemang som inte tar hänsyn till ekologiska och sociala realiteter. har EU inlett arbetet med att utforma en strategi inför de stundande förhandlingarna inom WTO (). Motionärerna menar att i detta arbete måste spela en mycket aktiv roll och bl.a. driva att frihandel bör kompletteras med såväl miljöklausuler som sociala klausuler. I skrivelsen (s. 217 f.) anges att WTO nu har existerat och att medlemsantalet har ökat till 134. WTO:s andra ministerkonferens ägde rum i . Målsättningen med konferensen, dvs. att ge en startsignal till förberedelsearbetet inför nya förhandlingar, kunde uppnås i och med att ministerdeklarationen uppdrog åt WTO:s allmänna råd att inleda detta arbete. EG:s mål är att en bred förhandlingsrunda skall kunna inledas . EG har i WTO presenterat sin syn vad gäller behovet av en bred samlad förhandling och att förhandlingen skall vara kort (). EG förespråkar genom kommissionen en öppen attityd till andra länders intressen och att inga frågor bör uteslutas. Det slutliga beslutet om förhandlingar förväntas tas vid påföljande ministerkonferens i . anförde i sitt betänkande 1997/98:NU13 om vissa utrikeshandelsfrågor (s. 8) att även fortsättningsvis aktivt bör delta i ett systematiskt arbete för att befästa och stärka förtroendet för det multilaterala handelssystemet, liksom för WTO. Frihandel är en av de viktigaste förutsättningarna för näringslivets tillväxt och konkurrenskraft. Det är angeläget att fortlöpande bevakar frihandelsintresset i EU-samarbetet och driver på övriga medlemsstater i riktning mot en större öppenhet mot omvärlden, inte minst beträffande viktigaste exportvaror. underströk i nämnda betänkande det starka samband som råder mellan en liberaliserad världshandel och förutsättningarna för att åstadkomma ekonomisk utveckling, tillväxt och sysselsättning. Minskade restriktioner för det gränsöverskridande varu- och tjänsteutbudet ger positiva effekter i de enskilda ländernas ekonomier och avspeglas i form av förbättrad konkurrenskraft, ökade varuflöden och en förbättrad tillväxt. Förhållandet gäller för såväl i-länder som . Att värna frihandelns principer och ständigt uppmärksamma protektionistiska inslag i det internationella handelsutbytet måste vara hörnstenar i den svenska handelspolitiken enligt näringsutskottet. I det nämnda betänkandet framhöll näringsutskottet vidare betydelsen av den koppling som finns mellan öppnare handel mellan länder och förutsättningarna för att åtgärda bristande arbetsvillkor och miljöskydd. ville näringsutskottet erinra om att både och EU i WTO:s arbete med handel och miljö verkar för att handelsregelverket skall kunna stödja handelsbegränsande åtgärder vidtagna inom ramen för miljökonventioner. I en reservation (m, fp, kd) framhölls att med kraft måste motverka de tendenser till förtäckt protektionism som framskymtar när begreppet socialklausul förs fram. Enligt en annan reservation (v, mp) måste aktivt driva frågor om arbetsvillkor och miljö i den internationella handelspolitiken, bl.a. i form av miljöklausuler och sociala klausuler. Skrivelse om svensk handelspolitik inför en ny WTO-runda Regeringen har överlämnat en skrivelse till med - rättvisa spelregler (skr. 1998/99:59). Skrivelsen kommer att behandlas av näringsutskottet. I skrivelsen informeras att i EG verkar för att vår traditionella frihandelslinje skall få största möjliga genomslag i gemenskapens yttre handelspolitik. Det har därför varit naturligt, anför regeringen (s. 40), att ge stöd åt och aktivt driva förslaget om att starta en ny, bred handelsförhandling vid WTO:s tredje ministerkonferens . EG visar enligt vad som sägs i skrivelsen styrka genom att nu ta ledningen i formuleringen av 2000- Det är emellertid ännu för tidigt att säga i vilken utsträckning EG kommer att lyckas i sin strävan att föra upp nya områden på dagordningen. Det är inte heller möjligt, sägs det, att redan på det här stadiet ha en klar uppfattning om hur långt det går att nå på andra för prioriterade områden, som miljö och mänskliga rättigheter i arbetslivet. Som tidigare nämnts har näringsutskottet har i ett betänkande om vissa utrikeshandelsfrågor (bet. 1997/98:NU13) redovisat sina övergripande synpunkter på frihandelsfrågorna. Viss del av betänkandet med anknytning till det här aktuella området refereras tidigare i detta yttrande. Med hänvisning till att utskottet skall behandla regeringens skrivelse om den svenska handelspolitiken inför en ny WTO-runda saknas enligt näringsutskottets uppfattning anledning att göra något särskilt övervägande i de aktuella frågorna. De behandlade motionerna avstyrks därmed i berörda delar.